C 180/4
(8)
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
23.5.2023
Vastatakseen energian hintojen nousuun euroalueen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet hätätoimenpiteitä, joiden vaikutus on arviolta 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja enintään 1 prosentti vuonna 2023; odotettu lasku riippuu energian hinnan kehityksestä ja siihen liittyvien toimenpiteiden suunnitellusta poistamisesta.
Komission syksyn 2022 talousennusteen mukaan tähän mennessä toteutetuilla toimenpiteillä pyritään pääasiassa hillitsemään hinnankorotuksia, ja keskimäärin vain 20 prosenttia on kohdennettuja tulopuolen toimenpiteitä.
Tällaisten tukitoimenpiteiden julkiselle taloudelle aiheuttamia kustannuksia on tarpeen rajoittaa ottaen samalla huomioon niiden jakaumavaikutus eri tuloluokissa, vaikutus energian kysyntään ja vihreään siirtymään kohdistuviin investointeihin, mahdolliset sisämarkkinoiden vääristymät ja kielteiset heijastusvaikutukset eri jäsenvaltioissa.
Tätä varten on tärkeää sopia yhteisestä lähestymistavasta.
Erityisesti voitaisiin tarkastella hyvin mitoitettua kaksitasoista energian hinnoittelumallia, jossa haavoittuvassa asemassa olevat kuluttajat hyötyvät säännellyistä hinnoista tiettyyn kulutustasoon asti, ja muita järjestelmiä, joilla saavutetaan samat tavoitteet, ottaen huomioon kansalliset piirteet.
Lisäksi voitaisiin miettiä asianmukaisia tapoja lopettaa vähitellen tuki energian hintapaineiden vähetessä.
Väliaikaisten energiatoimenpiteiden lisäksi julkiset ja yksityiset investoinnit voivat auttaa vahvistamaan energiaoma­ varaisuutta ja -turvallisuutta ja vihreää siirtymää.
Maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen euroalue on kärsinyt sekä yksityisten että julkisten investointien vähäisyydestä.
Covid-19-kriisin johdosta toteutetut politiikkatoimet, yhdessä Next Generation EU -elpymisvälineen poikkeuksellisen tuen kanssa, ovat auttaneet säilyttämään julkisten investointien tason, millä on ollut myönteinen vaikutus potentiaaliseen kasvuun erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa julkisen talouden velkataakka on suurin.
Yksityiset ja julkiset lisäinvestoinnit, erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmien, koheesiopolitiikan ohjelmien ja jäsenvaltioiden kesäkuuhun 2023 mennessä päivittämien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanon avulla, ovat ratkaisevan tärkeitä kestävän ja yhtenäisen kasvun sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän saavuttamisen kannalta.
(9)
Komissio julkaisi 9 päivänä marraskuuta 2022 tiedonannon linjauksista EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudistamiseksi, jotta talouden valvonnan ja politiikan koordinoinnin vaikuttavuutta voidaan lisätä unionissa.
Kyseisen tiedonannon tavoitteena on määritellä makrotalouden ja finanssipolitiikan valvonnalle yksinkertaisempi ja yhdennetty rakenne, jotta voidaan varmistaa velkakestävyys ja edistää kestävää ja osallistavaa kasvua.
Kyseisen tiedonannon keskeisillä osatekijöillä pyritään yksinkertaistamaan ohjausjärjestelmää, lisäämään kansallista sitoutumista ja parantamaan noudattamisen valvontaa.
Kyseisessä tiedonannossa ehdotetaan, että julkisen talouden kehityspolut esitetään jäsenvaltioiden ehdottamissa keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisissa suunnitelmissa unionin yhteisen läpinäkyvän kehyksen puitteissa.
Kyseiset suunnitelmat, jotka neuvosto hyväksyisi, kokoaisivat yhteen julkista taloutta, uudistuksia ja investointeja koskevat sitoumukset, joilla tuetaan velkakestävyyttä ja kestävää kasvua ja joissa otetaan huomioon unionin ja kansalliset painopisteet.
Kansallisen keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisen suunnitelman mukaiset uudistuksia ja investointeja koskevat sitoumukset mahdollis­ taisivat pidemmän julkisen talouden sopeuttamiskauden.
Kehys perustuisi riskiperusteisempaan valvontaan, jossa keskitytään velkakestävyyteen säilyttäen kuitenkin perussopimuksen viitearvot, jotka ovat alijäämän osalta 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen velan osalta 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn osalta on tärkeää jatkossakin puuttua makrotalouden epätasapainoihin koordinoidulla ja tasapainoisella tavalla.
Komission tiedonannossa ehdotetaan ennakoivampaa kehystä, jonka avulla voidaan tunnistaa kehittymässä olevat riskit niiden kehittyessä.
Epätasapainojen olemassaolon arviointi perustuisi edelleen kolmeen kriteeriin, jotka ovat vakavuus, kehitys ja politiikkatoimet.
Arvioinnissa pantaisiin kuitenkin enemmän painoa kehitykselle ja asianomaisen jäsenvaltion politiikkatoimille.
(10)
Euroalueen työmarkkinat ovat osoittaneet huomattavaa häiriönsietokykyä covid-19-kriisin aikana annetun poliittisen tuen ansiosta.
Vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä tehtyjen työtuntien kokonaismäärä ylitti pandemiaa edeltäneen tason, ja työllisyys jatkoi kasvuaan vuoden 2022 alkupuoliskolla ja oli vuoden 2022 toisella neljänneksellä ennätyksellisen korkea, mikä laski työttömyysasteen 6,8 prosenttiin, joka on alin taso sitten euron käyttöönoton.
Naisten, nuorten, ikääntyneiden, vammaisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien integroitumisessa työmarkkinoille on kuitenkin vielä parantamisen varaa.
Talouden toimeliaisuuden ennakoidun hidastumisen odotetaan tulevaisuudessa heikentävän työllisyysnäkymiä ja aiheuttavan työttömyysasteen vähäistä kasvua vuonna 2023.
Ei ole juurikaan näyttöä siitä, että covid-19-kriisi olisi heikentänyt rakenteellisesti työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista.