23.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 180/5
Tööturunäitajates on liikmesriigiti ja sektoriti siiski suuri erinevusi.
Alates 2019. aastast on töökohti loodud kõige rohkem infotehnoloogia ja kutseteenuste vallas, samal ajal kui transpordi, majutuse ja toitlustuse vallas on täheldatud töökohtade kadu.
Ka demograafilised muutused mängivad tõenäoliselt rolli euroala tööturgude pingestumisel.
Asjakohased ja tulemuslikud investeeringud kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse igas vanuses on väga olulised praeguse ja tulevase oskuste nappuse leevendamiseks ning rohe- ja digipöörde toetamiseks.
Palgakasv jätkus 2022. aastal teataval määral, mis tõi üldkokkuvõttes kaasa tööjõu ühikukulu kasvu.
Üldiselt jäi see siiski mõõdukaks ja jääb prognooside kohaselt inflatsioonist tublisti allapoole.
Töötajate reaalpalk peaks 2022. aastal vähenema 2,8 % ja 2023. aastal veel 0,9 %, enne kui see 2024. aastal osaliselt taastub.
Kindlad inflatsiooniootused on esmatähtsad, leevendamaks riski, et palganõuete kiire kasv suurendab inflatsiooni veelgi.
(11)
Struktuurireformid, sealhulgas need, mis viiakse ellu Euroopa rohelise kokkuleppe või rohe- ja digireformide osana ning mida toetatakse rahastust, eriti pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/435 (5) tehtud muudatusi määrusesse (EL) 2021/241, et rakendada komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises esitatud kava „REPowerEU“, on esmatähtsad ühtse turu ja euroala majanduse vastupidavuse tugevdamiseks.
Sellega seoses on samuti tähtis viia ellu nõukogu 2022. aasta Euroopa poolaasta raames soovitatud riigipõhiseid reforme.
Ettevõtlus­ keskkonna edasine parandamine, sealhulgas vähendades investeerimis- ja kapitali ümberpaigutamise tõkkeid, avaliku halduse ajakohastamine, lubade andmise kiirendamine, kaitstes samal ajal keskkonda, ja piiravate õigusraamistike kaotamine, võivad suurendada tootlikkust ja majanduskasvu.
Reformid koos investeeringutega on väga olulised rohe- ja digipöörde elluviimiseks, eelkõige et parandada energiatõhusust, toetada üleminekut kliimaneutraalsusele, suurendada taastuvenergia pakkumist ja kasutuselevõttu ning toetada ümberõpet ja oskuste täiendamist.
Energiahindade kiire ja püsiva tõusu tõttu on energiamahukate tööstusharude ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärimudelid sattunud surve alla, mis mõjutab töökohti ja inimkapitali.
Tõhus maksejõuetuskord võib toetada üleminekut ja hõlbustada ressursside ümberpaigutamist.
Maksejõuetuskorrad on euroalal endiselt väga erinevad ning nende tulemuslikkuse suurendamine ja ühtlustamine toetaks majanduse kohandamist ja ühtset kapitaliturgu.
(12)
Pangandussektor pidas 2022. aastal üldiselt hästi vastu.
Kuigi euroala pangandussektor tervikuna on hästi kapitaliseeritud ja kasumlikkus on alates 2021. aastast paranenud, võib makromajandusliku väljavaate järsk halvenemine koos laenuvõtjate kulusid suurendavate kõrgemate intressimääradega tuua kaasa varade kvaliteedi vähenemise.
Krediidi kättesaadavuse vähenedes on oluline aegsasti jälgida riske, ennetavalt kaasata võlgnikke ja aktiivselt hallata viivislaene, et säilitada pankade suutlikkus rahastada majandust.
Krediidiasutuste vastupidavust võivad kahjustada struktuursed tegurid, sealhulgas ülevõimsus ja uutest finantsteenuste osutajatest tulenev konkurents.
Finantsturgudel võivad esile kerkida ka muud riskid.
Eelkõige võivad kõrgemad riskipreemiad ja likviidsustingimuste halvenemine viia varade hinna languseni.
Lisatagatise nõuete tõttu võib see lisaks likviidsuspro­ bleemidele, millega mõned energiaettevõtted on juba kokku puutunud, põhjustada täiendavat survet.
Hoolega tuleb jälgida ka seda, kuidas elamu- ja ärikinnisvaraturud reageerivad kõrgematele intressimääradele, sest väiksem nõudlus ja võla teenindamise suutlikkuse halvenemine võivad avaldada survet kinnisvarahindade languseks ja võimendada tsüklilisi riske, eelkõige euroala liikmesriikides, kus kodumajapidamiste võlatase on kõrgem.
Lisaks tuleb rohkem tähelepanu pöörata suurenenud küberriskidele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2554 (6) tugevdab finantsettevõtete vastupidavust info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud riskide suhtes.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andis 2022. aasta septembris välja soovituses ESRB/2022/7 esitatud hoiatuse, milles paluti erasektori asutustel, turuosalistel ja asjaomastel ametiasutustel jätkata ettevalmistusi äärmuslikeks riskistsenaariumideks.
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2554, mis käsitleb finantssektori digitaalset tegevuskerksust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 909/2014 ja (EL) 2016/1011 (ELT L 333, 27.12.2022, lk 1).