23.5.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 180/5
Der er dog betydelige arbejdsmarkedsforskelle mellem medlemsstaterne og sektorer.
Siden 2019 har jobskabelsen været kraftigst inden for informationsteknologi og professionelle tjenesteydelser, mens der er registreret et tab af arbejdspladser inden for transport samt hotel og restauration.
Demografiske ændringer ventes også at spille en rolle i forbindelse med stramningen af arbejdsmarkederne i euroområdet.
Tilstrækkelige og effektive investeringer i kvalitetsuddannelser på alle alderstrin vil være afgørende for at afhjælpe den nuværende og fremtidige mangel på kvalificeret arbejdskraft og støtte den grønne og den digitale omstilling.
Lønvæksten steg noget i 2022, hvilket førte til en samlet stigning i enhedslønomkostningerne.
Overordnet var den dog fortsat moderat og forventes at holde sig et godt stykke under inflationen.
Reallønnen pr. ansat forventes at falde med 2,8 % i 2022 og med yderligere 0,9 % i 2023, før en del af tabet indhentes i 2024.
Forankrede inflationsforventninger er afgørende for at mindske risikoen for, at hurtigt stigende lønkrav skubber inflationen yderligere op.
(11)
Strukturreformer, herunder dem, der gennemføres som led i den europæiske grønne pagt eller grønne og digitale reformer, som støttes af »faciliteten«, navnlig efter de ændringer, der er indført i forordning (EU) 2021/241 af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/435 (5) med henblik på at gennemføre REPowerEU-planen, der er indehold i Kommissionens meddelelse af 18.
maj 2022, er vigtige for at styrke det indre marked og modstandsdygtigheden i euroområdets økonomier.
I den forbindelse er det også vigtigt at gennemføre de landespecifikke reformer, som Rådet anbefalede i 2022 i forbindelse med det europæiske semester.
En yderligere forbedring af erhvervsklimaet, herunder ved at mindske hindringerne for investeringer og for omfordeling af kapital, modernisere de offentlige forvaltninger, fremskynde udstedelsen af tilladelser og samtidig beskytte miljøet og fjerne restriktive lovgivningsmæssige rammer kan øge produktiviteten og væksten.
Reformer er sammen med investeringer vigtige for at gennemføre den grønne og den digitale omstilling, navnlig for at forbedre energieffek­ tiviteten, støtte omstillingen til klimaneutralitet, øge udbuddet og udbredelsen af vedvarende energi og støtte omskoling og opkvalificering.
Den hurtige og vedvarende stigning i energipriserne har sat de energiintensive industriers og små og mellemstore virksomheders forretningsmodeller under pres, hvilket har påvirket beskæftigelsen og den menneskelige kapital.
Effektive insolvensordninger kan støtte omstillingen og gøre det lettere at omfordele ressourcer.
Insolvensordningerne i euroområdet er stadig meget forskellige, og en øget effektivitet og harmonisering heraf vil kunne understøtte den økonomiske tilpasning og det indre marked for kapital.
(12)
Banksektoren udviste generel modstandsdygtighed i 2022.
Mens banksektoren i euroområdet som helhed er velkapitaliseret og har oplevet en forbedring af rentabiliteten siden 2021, kan en kraftig forværring af de makroøkonomiske udsigter og højere renter, som øger låntagernes omkostninger, forringe kvaliteten af aktiverne.
I en situation med vanskeligere kreditadgang er det vigtigt med rettidig overvågning af risici, proaktivt samarbejde med skyldnere og aktiv forvaltning af misligholdte lån for at bevare bankernes mulighed for at finansiere økonomien.
Kreditinstitutternes modstandsdygtighed kan blive hæmmet af strukturelle faktorer, herunder overkapacitet og konkurrence fra nye udbydere af finansielle tjenesteydelser.
Der kan også opstå andre risici på de finansielle markeder.
Navnlig kan højere risikopræmier og strammere likviditetsforhold føre til et fald i aktivpriserne.
På grund af margin calls kan dette skabe yderligere pres ud over det likviditetsstress, som nogle energiselskaber allerede oplever.
Også bolig- og erhvervsejendomsmarkedernes reaktion på højere rentesatser kræver nøje overvågning, da lavere efterspørgsel og en forværring af gældsserviceringsevnen kan lægge et nedadrettet pres på ejendomspriserne og øge cykliske risici, navnlig i de medlemsstater i euroområdet, hvor husholdningsgælden er høj.
Desuden kræver øgede cyberrisici større opmærksomhed, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2554 (6) vil styrke finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for risici i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi.
I september 2022 udsendte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici henstilling ESRB/2022/7 med en advarsel, hvori det anmodede institutioner i den private sektor, markedsdeltagere og relevante myndigheder om fortsat at forberede sig på halerisikoscenarioer.
(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/435 af 27. februar 2023 om ændring af forordning (EU) 2021/241 for så vidt angår kapitler om REPowerEU i genopretnings- og resiliensplaner og om ændring af forordning (EU) nr.
1303/2013, (EU) 2021/1060 og (EU) 2021/1755 og direktiv 2003/87/EF (EUT L 63 af 28.2.2023, s. 1).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2554 af 14. december 2022 om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor og om ændring af forordning (EF) nr.
1060/2009, (EU) nr.
648/2012, (EU) nr.
600/2014, (EU) nr.
909/2014 og (EU) 2016/1011 (EUT L 333 af 27.12.2022, s. 1).