23.5.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 180/5
Na trhu práce však mezi jednotlivými členskými státy a odvětvími panují značné rozdíly.
Od roku 2019 se nejvíce pracovních míst vytvářelo v oblasti informačních technologií a odborných služeb, zatímco doprava, ubytování a stravování zaznamenaly úbytek pracovních míst.
Ve zhoršování podmínek na trzích práce v eurozóně bude pravděpodobně hrát roli i demografická změna.
Klíčem ke zmírnění současného i budoucího nedostatku kvalifikovaných pracovníků a pro podporu zelené a digitální transformace budou adekvátní a účinné investice do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy ve všech věkových kategoriích.
Růst mezd se během roku 2022 o něco zvýšil, což vedlo k celkovému nárůstu jednotkových nákladů práce.
Celkově však zůstal mírný a očekává se, že zůstane výrazně pod úrovní inflace.
Podle prognóz se reálné odměny zaměstnanců v roce 2022 sníží o 2,8 % a v roce 2023 o dalších 0,9 %, načež v roce 2024 se část této ztráty vyrovná.
Klíčovou roli při zmírňování rizika, že rychlý růst mzdových nároků bude tlačit inflaci dále vzhůru, hraje ukotvenost inflačních očekávání.
(11)
Strukturální reformy, včetně těch, které jsou prováděny v rámci Zelené dohody pro Evropu, nebo zelené a digitální reformy podporované z nástroje, zejména v návaznosti na změny učiněné v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) za účelem provedení plánu REPowerEU obsaženého ve sdělení Komise ze dne 18. května 2022, jsou klíčové pro posílení jednotného trhu a odolnosti ekonomik eurozóny.
V tomto ohledu je rovněž důležité provést reformy pro jednotlivé země doporučené Radou roku 2022 v rámci evropského semestru.
Produktivitu a růst může pomoci zvýšit další zlepšování podnikatelského prostředí, včetně snižování překážek pro investice a realokaci kapitálu, modernizace veřejné správy, rychlejší udělování povolení při zajištění ochrany životního prostředí a odstraňování restriktivních regulačních rámců.
Reformy jsou společně s investicemi nezbytné pro uskutečnění zelené a digitální transformace, zejména pro zlepšení energetické účinnosti, podporu přechodu ke klimatické neutralitě, navýšení dodávek energie z obnovitelných zdrojů a jejího využívání, jakož i pro podporu změny kvalifikace a prohlubování dovedností.
Rychlý a setrvalý nárůst cen energií vystavil obchodní modely energeticky náročných průmyslových odvětví a malých a středních podniků tlaku, což má dopad na pracovní místa i na lidský kapitál.
Transformaci mohou podpořit efektivní insolvenční režimy, které také usnadní realokaci zdrojů.
Jednotlivé insolvenční režimy v eurozóně se od sebe stále značně liší a zvýšení jejich účinnosti a harmonizace by podpořilo ekonomické přizpůsobení a jednotný trh s kapitálem.
(12)
Bankovní sektor v roce 2022 prokázal celkovou odolnost.
Přestože je bankovní sektor eurozóny jako celek dobře kapitalizován a od roku 2021 zaznamenal i zvýšení ziskovosti, prudké zhoršení makroekonomického výhledu se spolu s vyššími úrokovými sazbami pro dlužníky může projevit ve zhoršení kvality aktiv.
Za situace ztíženého přístupu k úvěrům je pro udržení schopnosti bank financovat ekonomiku důležité včasné sledování rizik, aktivní spolupráce s dlužníky a aktivní řízení úvěrů se selháním.
Odolnost úvěrových institucí mohou omezovat strukturální faktory včetně nadměrné kapacity a konkurence ze strany nových poskytovatelů finančních služeb.
Na finančních trzích se mohou objevit i další rizika.
Například zvýšené rizikové prémie a zpřísnění podmínek likvidity mohou vést k poklesu cen aktiv.
To může vlivem výzev k dodatkovým úhradám vyvolat kromě nedostatku likvidity, se kterým se již některé energetické společnosti potýkají, další napětí.
Je také třeba pečlivě sledovat, jak na vyšší úrokové sazby reagují trhy obytných a komerčních nemovitostí, protože nižší poptávka a zhoršující se schopnost splácet dluhy mohou vyvíjet tlak na snižování cen nemovitostí a vést k cyklickým rizikům, zejména v členských státech eurozóny, v nichž jsou vysoké dluhy domácností.
Kromě toho je třeba věnovat zvýšenou pozornost nárůstu kybernetických rizik, přičemž díky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2554 (6) dojde k posílení odolnosti finančních podniků vůči rizikům souvisejícím s informačními a komunikačními technologiemi.
Evropská rada pro systémová rizika vydala doporučení ESRB/2022/7 obsahující varování, v němž žádá subjekty soukromého sektoru, účastníky trhu a relevantní orgány, aby se i nadále připravovali na scénáře mezního rizika.
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst.
L 63, 28.2.2023, s. 1).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2554 ze dne 14. prosince 2022 o digitální provozní odolnosti finančního sektoru a o změně nařízení (ES) č. 1060/2009, (EU) č. 648/2012, (EU) č. 600/2014, (EU) č. 909/2014 a (EU) 2016/1011 (Úř. věst.
L 333, 27.12.2022, s. 1).