C 180/4
(8)
CS
Úřední věstník Evropské unie
23.5.2023
V reakci na růst cen energií přijaly členské státy eurozóny nouzová opatření, která podle odhadů představují 1, 25 % HDP v roce 2022 a až 1 % HDP v roce 2023, přičemž očekávaný pokles závisí na vývoji cen energií a na plánovaném zrušení souvisejících opatření.
Podle posouzení útvarů Komise z podzimu 2022 jsou dosud přijatá opatření zaměřena především na zmírňování růstu cen a průměrně pouze 20 % z nich tvoří cílená příjmová opatření.
Je třeba omezit fiskální náklady těchto podpůrných opatření a zároveň zohlednit jejich distribuční dopad na jednotlivé příjmové kategorie, dopad na poptávku po energii a investice do zelené transformace, možné narušení jednotného trhu a přelévání negativních dopadů mezi jednotlivými členskými státy.
Za tímto účelem je důležité dohodnout se na společném přístupu.
Zejména by mohl být prozkoumán dobře kalibrovaný dvoustupňový model stanovování cen energií, v jehož rámci budou zranitelní spotřebitelé do určité úrovně spotřeby využívat regulované ceny, a prozkoumány další režimy, které dosahují podobných cílů, se zohledněním vnitrostátních podmínek.
Navíc by měly být zváženy vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne.
Kromě dočasných energetických opatření mohou k posílení energetické nezávislosti a bezpečnosti a zelené transformace přispět veřejné i soukromé investice.
Od globální finanční krize trpí eurozóna nízkou úrovní soukromých i veřejných investic.
Politické kroky přijaté v reakci na krizi COVID-19 s mimořádnou podporou Nástroje Evropské unie na podporu oživení pomohly udržet úroveň veřejných investic, což mělo pozitivní dopad na potenciální růst, zejména v členských státech s nejvyšším veřejným dluhem.
Další soukromé a veřejné investice, zejména prostřednictvím provádění plánů pro oživení a odolnost, programů politiky soudržnosti a vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které mají členské státy aktualizovat do června 2023, mají zásadní význam pro udržitelný a soudržný růst a pro dosažení zelené a digitální transformace.
(9)
Komise dne 9. listopadu 2022 zveřejnila sdělení o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU s cílem zlepšit účinnost hospodářského dohledu a koordinace politik v Unii.
Účelem uvedeného sdělení je vymezit zjednodušenou a ucelenou strukturu makrofiskálního dohledu s cílem zajistit udržitelnost dluhu a podpořit udržitelný růst podporující začlenění.
Klíčové prvky sdělení se zaměřují na zjednodušení rámce, zvýšení odpovědnosti jednotlivých států a posílení prosazování.
Zmíněné sdělení navrhuje, aby fiskální trajektorie vycházely ze střednědobých fiskálních strukturálních plánů navržených členskými státy ve společném transparentním rámci Unie.
Tyto plány, které by přijímala Rada, by v sobě spojovaly fiskální, reformní a investiční závazky, jež by podporovaly udržitelnost dluhu a udržitelný růst a zohledňovaly priority Unie i členských států.
Reformní a investiční závazky ve vnitrostátním střednědobém fiskálním strukturálním plánu by umožnily delší období fiskální korekce.
Při zachování referenčních hodnot stanovených ve Smlouvě 3 % HDP pro schodek a 60 % HDP pro dluh by se rámec opíral o dohled, který by se více zaměřoval na rizika a udržitelnost dluhu.
Pokud jde o postup při makroekonomické nerovnováze, je důležité pokračovat v koordinovaném a vyváženém řešení makroekonomických nerovnováh.
Sdělení Komise navrhuje rámec více zaměřený na budoucnost, aby bylo možné identifikovat nová rizika již při jejich vzniku.
Posouzení toho, zda existují nerovnováhy, by bylo i nadále založeno na třech kritériích: závažnosti, vývoji a politické reakci.
Kritériím vývoje a politické reakce příslušného členského státu by se však při posuzování přikládala větší váha.
(10)
Trh práce v eurozóně prokázal díky politické podpoře během krize COVID-19 pozoruhodnou odolnost.
V prvním čtvrtletí roku 2022 překonal celkový počet odpracovaných hodin úroveň před pandemií a v průběhu celé první poloviny roku 2022 zaměstnanost nadále rostla, aby ve druhém čtvrtletí roku 2022 dosáhla historicky nejvyšší úrovně a posunula míru nezaměstnanosti na 6,8 %, což je její nejnižší úroveň od vzniku eura.
Nadále však zůstává prostor pro zlepšení, pokud jde o integraci žen, mladých a starších lidí, osob se zdravotním postižením a zranitelných skupin na trhu práce.
Do budoucna se očekávané zpomalení hospodářské činnosti projeví na vyhlídkách na zaměstnání a míra nezaměstnanosti se v roce 2023 mírně zvýší.
Není příliš mnoho důkazů o tom, že by krize COVID-19 způsobila strukturální zhoršení mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce.