23.5.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 180/5
Съществуват обаче значителни разлики между държавите членки и по сектори.
От 2019 г. насам най-много работни места се създават в сферата на информационните технологии и професионалните услуги, докато в транспорта, хотелиерството и ресторантьорството са регистрирани загуби на работни места.
Демографските промени вероятно също ще играят роля за свиването на пазарите на труда в еврозоната.
Адекватните и ефективни инвестиции в качествено образование и обучение във всички възрасти ще бъдат от ключово значение за намаляване на настоящия и бъдещия недостиг на умения и за подпомагане на екологичния и цифровия преход.
През 2022 г. ръстът на заплатите донякъде се повиши, което доведе до съвкупно увеличение на разходите за труд на единица продукция.
Като цяло обаче той остана умерен и се очаква да се задържи доста под нивото на инфлацията.
Очаква се реалното възнаграждение на наетите лица да се свие с 2,8 % през 2022 г. и с още 0,9 % през 2023 г., преди част от загубата да бъде компенсирана през 2024 г.
Устойчивите инфлационни очаквания играят ключова роля за намаляване на рисковете от бързо нарастване на исканията за увеличаване на заплатите, което може да доведе до по-нататъшно повишаване на инфлацията.
(11)
Структурните реформи, включително тези, които се провеждат в рамките на Европейския зелен пакт или екологичните и цифровите реформи, подкрепяни от Механизма, по-специално след измененията, въведени в Регламент (ЕС) 2021/241 с Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) с цел да се изпълни планът REPowerEU, съдържащ се в съобщението на Комисията от 18 май 2022 г., са от ключово значение за укрепването на единния пазар и устойчивостта на икономиките в еврозоната.
В това отношение е важно също така да се реализират специфичните за всяка държава реформи, препоръчани от Съвета през 2022 г. в контекста на европейския семестър.
По-нататъшното подобряване на бизнес средата, включително чрез намаляване на пречките пред инвестициите и преразпределянето на капитала, модернизирането на публичната администрация, ускоряването на издаването на разрешения, като същевременно се опазва околната среда и премахването на ограничителните регулаторни рамки, могат да повишат производителността и растежа.
Реформите, заедно с инвестициите, са от основно значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, по-специално за подобряване на енергийната ефективност, подпомагане на прехода към неутралност по отношение на климата, увеличаване на предлагането и внедряването на възобновяема енергия, както и за подпомагане на преквалификацията и повишаването на квалификацията.
Бързото и трайно повишаване на цените на енергията оказва натиск върху бизнес моделите на енергоемките отрасли и малките и средните предприятия, което се отразява на работните места и човешкия капитал.
Ефективните режими на неплатежоспособност могат да подпомогнат прехода и да улеснят преразпределянето на ресурси.
Режимите на неплатежоспособност в еврозоната все още се различават значително и повишаването на тяхната ефективност и хармонизация би подпомогнало икономическото приспособяване и единния пазар на капитали.
(12)
Банковият сектор показа цялостна устойчивост през 2022 г. Макар че банковият сектор в еврозоната като цяло е добре капитализиран и от 2021 г. насам се наблюдава подобрение на рентабилността му, рязкото влошаване на макроикономическите перспективи, заедно с по-високите лихвени проценти, които увеличават разходите за кредитополучателите, може да доведе до влошаване на качеството на активите.
В условията на по-ограничен достъп до кредитиране навременното наблюдение на рисковете, проактивното взаимодействие с длъжниците и активното управление на необслужваните кредити са важни, за да се запази способността на банките да финансират икономиката.
Устойчивостта на кредитните институции може да бъде възпрепятствана от структурни фактори, включително свръхкапацитет и конкуренция от страна на нови доставчици на финансови услуги.
Възможно е да възникнат и други рискове на финансовите пазари.
По-специално, по-високите премии за риска и затягането на условията за ликвидност могат да доведат до спад в цените на активите.
Поради исканията за допълнително обезпечение това може да доведе до допълнителен натиск, който да надхвърли ликвидните затруднения, изпитвани вече от някои енергийни дружества.
Необходимо е да се следи отблизо и как пазарите на жилищни и търговски недвижими имоти реагират на по-високите лихвени проценти, тъй като пониженото търсене и влошаването на капацитета за обслужване на дълга могат да окажат натиск за намаляване на цените на недвижимите имоти и да засилят цикличните рискове, по-специално в държавите членки от еврозоната, в които дългът на домакинствата е висок.
Освен това повишените киберрискове изискват по-голямо внимание и Регламент (ЕС) 2022/2554 на Европейския парламент и на Съвета (6) ще засили устойчивостта на финансовите дружества срещу рискове, свързани с информационните и комуникационните технологии.
През септември 2022 г.
Европейският съвет за системен риск издаде Препоръка ESRB/2022/7, съдържаща предупреждение, в което се обръща към институциите от частния сектор, участниците на пазара и съответните органи да продължат да се подготвят за сценариите на рисковете от резки пазарни движения.
(5) Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (OВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).
(6) Регламент (ЕС) 2022/2554 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2022 г. относно оперативната устойчивост на цифровите технологии във финансовия сектор и за изменение на регламенти (ЕО) No 1060/2009, (ЕС) No 648/2012, (ЕС) No 600/2014, (ЕС) No 909/2014 и (ЕС) 2016/1011 (OВ L 333, 27.12.2022 г., стр. 1).