C 180/4
(8)
BG
Официален вестник на Европейския съюз
23.5.2023 г.
За да отговорят на повишаването на цените на енергията, държавите членки от еврозоната предприеха спешни мерки, които се оценяват на 1,25 % от БВП през 2022 г. и до 1 % през 2023 г., като очакваното намаление зависи от развитието на цените на енергията и от планираното оттегляне на свързаните с тях мерки.
Въз основа на икономическата прогноза от есента на 2022 г. на службите на Комисията предприетите досега мерки са насочени предимно към смекчаване на повишаването на цените и средно само 20 % от тях са целеви мерки по отношение на доходите.
Необходимо е да се ограничат фискалните разходи за такива мерки за подпомагане, като същевременно се вземат предвид тяхното въздействие върху разпределението на доходите, въздействието върху търсенето на енергия и инвестициите в екологичния преход, възможните нарушения на единния пазар и отрицателните странични ефекти в отделните държави членки.
За тази цел е важно да се постигне съгласие по общ подход.
По-специално, може да бъде проучена възможността за добре калибриран двустепенен модел на ценообразуване на енергията, при който уязвимите потребители се ползват от регулирани цени до определено ниво на потребление, и други схеми, които постигат сходни цели, като се вземат предвид националните особености,.
Освен това може да се обмислят подходящи начини за прекратяване на подпомагането при намаляване на натиска върху цените на енергията.
Освен временните мерки в областта на енергетиката, за укрепването на енергийната независимост и сигурност и на екологичния преход могат да спомогнат и публичните и частните инвестиции.
От началото на световната финансова криза еврозоната страда от ниски равнища на частни и публични инвестиции.
Мерките на политиката, предприети в отговор на кризата, свързана с COVID-19, с изключителната подкрепа на NextGenerationEU, спомогнаха за запазване на равнището на публичните инвестиции, което оказа положително въздействие върху потенциалния растеж, особено в държавите членки с най-голямо бреме на държавния дълг.
По-нататъшните частни и публични инвестиции, по-специално чрез изпълнението на плановете за възстановяване и устойчивост, на програмите на политиката на сближаване и на националните планове в областта на енергетиката и климата, които държавите членки трябва да актуализират до юни 2023 г., са от решаващо значение за устойчивия и съгласуван растеж и за осъществяване на екологичния и цифровия преход.
(9)
На 9 ноември 2022 г. Комисията публикува съобщение относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС за подобряване на ефективността на икономическия надзор и координацията на политиките в Съюза.
Целта на това съобщение е да се определи по-опростена и интегрирана структура за макрофискален надзор, за да се осигури устойчивост на обслужването на дълга и да се насърчи устойчив и приобщаващ растеж.
Основните елементи на това съобщение са насочени към опростяване на рамката, подобряване на националната ангажираност и засилване на прилагането.
В съобщението се предлага фискалните траектории да бъдат изложени в средносрочни структурни планове във фискалната област, предложени от държавите членки, в прозрачна обща рамка на Съюза.
Тези планове, които ще бъдат приети от Съвета, ще обединяват фискални ангажименти и ангажименти за реформи и инвестиции в подкрепа на устойчивостта на обслужването на дълга и устойчивия растеж и отразявайки приоритетите на Съюза и на отделните държави.
Ангажиментите за реформи и инвестиции в националните средносрочни структурни планове във фискалната област ще предоставят възможност за по-дълъг период на фискална корекция.
При запазване на референтните стойности от Договора от 3 % от БВП за дефицита и 60 % от БВП за дълга, рамката ще разчита на по-рисково ориентиран надзор, насочен към устойчивост на обслужването на дълга.
Що се отнася до процедурата при макроикономически дисбаланси, е важно преодоляването на макроикономическите дисбаланси да продължи да се извършва по координиран и балансиран начин.
В съобщението на Комисията се предлага по-далновидна рамка, за да могат да се установят нововъзникващите рискове в хода на тяхното развитие.
Оценката за наличието на дисбаланси ще продължи да се основава на трите критерия за тежестта, развитието и ответните мерки на политиката.
Критериите за развитието и ответните мерки на политиката от страна на съответната държава членка обаче ще вземат превес при оценката.
(10)
Пазарът на труда в еврозоната показа забележителна устойчивост благодарение на подкрепата на политиката по време на кризата с COVID-19.
През първото тримесечие на 2022 г. общият брой на отработените часове надмина нивата отпреди пандемията, а заетостта продължи да нараства през първата половина на 2022 г. и достигна исторически високи нива през второто тримесечие на 2022 г., като доведе до равнище на безработица от 6,8 %, което е найниското равнище от създаването на еврото.
Все пак може да се постигне подобрение по отношение на интеграцията на жените, младежите и по-възрастните хора, хората с увреждания и уязвимите групи на пазара на труда.
В бъдеще прогнозираното забавяне на икономическата дейност се очаква да се отрази неблагоприятно на перспективите за заетостта, като равнището на безработица леко ще се повиши през 2023 г. Няма достатъчно доказателства, че кризата с COVID-19 е довела до структурно влошаване на проблемите със съответствието между търсенето и предлагането на работни места.