15.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 173/19
Põhikohtuasja pooled Kaebajad: Elliniki Ornithologiki Etaireia (Kreeka ornitoloogiaühing) Syllogos Diktyo Oikologikon Organoseon Aigaiou (Egeuse ökoloogiaorganisatsioonide võrgustikühing) Perivallontikos Syllogos Rethymnou (Rethymno keskkonnaühing) Politistikos Syllogos Thronos Kleisidiou (Thronos Kleisidiou kultuuriühing) KX jt Vastustajad: Ypourgos Esoterikon (siseminister) Ypourgos Oikonomikon (majandusminister) Ypourgos Anaptyxis kai Ependyseon (arengu ja investeeringute minister) Ypourgos Perivallontos kai Energeias (keskkonna- ja energeetikaminister) Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon (põllumajanduse arengu ja toiduminister)
Eelotsuse küsimused 1.
Kas direktiivi 2009/147/EÜ (1) artiklite 4 lõikeid 1 ja 2 tuleb koostoimes direktiivi 92/43/EMÜ (2) artikli 6 lõigetega 2–4 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, nagu on näidatud [põhjendustes], milles on nähtud ette, et looduslike linnuliikide ja nende elupaikade kaitse, säilitamise ja taastamise erimeetmeid erikaitsealadel kohaldatakse ainult „klassifitseerimist õigustavate liikide“, st ainult direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud looduslike linnuliikide suhtes ja rändlindude suhtes, kes igal erikaitsealal regulaarselt peatuvad ning keda koos riigisisestes õigusaktides sätestatud erikaitsealaks klassifitseerimise kriteeriumidega kasutatakse määrava tähtsusega teguritena ala erikaitsealaks klassifitseerimisel? 2.
Kas vastamisel eelmisele küsimusele omab tähtsust asjaolu, et need looduslike linnuliikide ja nende elupaikade kaitse, säilitamise ja taastamise erimeetmed erikaitsealadel on peamiselt erikaitsealade tavalised ennetavad kaitsemeetmed („ettevaatusabinõud“), mida kohaldatakse horisontaalselt, st kõikide erikaitsealade suhtes, ning kuni praeguseni ei ole Kreeka õiguskorras vastu võetud majandamiskavasid iga konkreetse erikaitseala jaoks, milles oleks kindlaks määratud eesmärgid ja vajalikud meetmed, et saavutada või tagada iga erikaitseala ja seal elavate liikide rahuldav kaitse? 3.
Kas vastamisel kahele eelnevale küsimusele omab tähtsust see, et direktiivist 2011/92/EL (3) tuleneva projektide ja tegevuste keskkonnamõju hindamise kohustuse tõttu ning direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõigetes 2–4 nimetatud „asjakohase hindamise“ põhjal võetakse direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud liike või rändlinde, kes igal erikaitsealal regulaarselt peatuvad, iga konkreetse riikliku või eraõigusliku ehitustööde projekti keskkonnamõju hindamisel kõiki arvesse?
(1) (2) (3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT 2010, L 20, lk 7).
Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT 1992, L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (ELT 2012, L 26, lk 1).
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administratīvā apgabaltiesa (Läti) 15. veebruaril 2023 – Biedrība „Latvijas Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas asociācija“ versus Valsts ieņēmumu dienests (Kohtuasi C-87/23) (2023/C 173/27) Kohtumenetluse keel: läti Eelotsusetaotluse esitanud kohus Administratīvā apgabaltiesa