10.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 165/7
Jaunākajā apkopojumā par elementiem, iezīmēm un parametriem, kuri tiek monitorēti ES mērogā attiecībā uz visiem JSPD raksturlielumiem, ir konstatētas monitoringa nepilnības.
Pamatojoties uz ziņoto informāciju, ir grūti novērtēt saiknes ar citiem JSPD noteiktajiem ziņošanas pienākumiem (proti, tiem, kas noteikti 8., 9., 10. un 13. pantā), jo īpaši tāpēc, ka iepriekšējos JSPD ziņojumos par labu vides stāvokli, mērķiem un pasākumiem netika ziņots pietiekami konkrētā un izmērāmā veidā, un tas ir norādīts Komisijas 2022. gada novērtējumā.
Turklāt ziņojumi par kopīgām monitoringa programmām dažādās nozarēs un reģionos ir nekonsekventi.
Tas norāda, ka dalībvalstis vēl pilnvērtīgi neizmanto visas saiknes ar citām nozarēm ne valsts, ne reģionālā līmenī, tādējādi samazinot efektivitāti.
Dalībvalstīm visos direktīvas īstenošanas līmeņos būtu jāpiešķir prioritāte darbam, kura mērķis ir novērst šīs nepilnības.
Šiem ieteikumiem būtu jāpalīdz dalībvalstīm izskaust nepilnības un izstrādāt efektīvas monitoringa programmas, kas galu galā veicinās valstu vidisko mērķu sasniegšanu.
Tīra un veselīga jūras un piekrastes vide nav tikai juridiska prasība vai morāls pienākums pret nākamajām paaudzēm.
Tā ir arī nepieciešamā bāze visām jūrniecības darbībām un būtisks nosacījums galveno ekonomikas nozaru, piem., zivsaimniecības un tūrisma, ilgtspējai.
Tas padara jūras un piekrastes vides aizsardzību un sistemātisku monitoringu par patiesi nozīmīgu ieguldījumu, tai skaitā no ekonomiskā viedokļa.
Komisija apzinās, ka vidisko parametru monitorings jūras vides novērtēšanai ir apjomīgs uzdevums.
Tas aptver daudzus aspektus un tādējādi arī daudzas jūras sugas, dzīvotnes un daudzveidīgu antropogēno slodzi un ietekmi.
Dalībvalstis pieliek ievērojamas pūles, un, neskatoties uz konstatētajiem trūkumiem, jāatzīst, ka koordinēts ES jūras vides monitorings saskaņā ar JSPD un četrām reģionālajām jūras konvencijām ir unikāls pasaules mēroga sasniegums.
Kā uzsvērts ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par JSPD īstenošanu 2020. gadā (36), Komisija uzskata direktīvu par saskaņotu tiesisko regulējumu, kas ļauj pastāvīgi uzlabot datu vākšanu un veicina visaptverošu jūras monitoringa programmu izstrādi.
Šajā pašā ziņojumā Komisija arī norādījusi, ka dati, kurus dalībvalstis apkopojušas, izmantojot JSPD monitoringa programmas, bieži vien nav salīdzināmi.
Tas arī liecina, ka šīs monitoringa programmas ne vienmēr ir sasaistītas ar mērķrādītājiem un, tā kā tās tiek izveidotas pirms pasākumu īstenošanas, savstarpējā saikne bieži nav optimāla.
Komisija uzskata, ka monitoringa programmām būtu saskaņotā veidā jāmērī jūras vides stāvoklis, vidisko mērķrādītāju sasniegšana un pasākumu rezultativitāte.
Komisija iekļaus attiecīgus apsvērumus patlaban notiekošajā JSPD pārskatīšanā, vienlaikus cenšoties vienkāršot ziņošanas prasības.
Galu galā no šīm monitoringa programmām iegūtie dati ir Eiropas zaļā kursa īstenošanai būtiski un, tiklīdz tie kļūst pieejami, tiek iekļauti nulles piesārņojuma un biodaudzveidības monitoringa sistēmās, kuras apvienotas astotās vides rīcības programmas (VRP) monitoringa sistēmā.
Visbeidzot, tie veicinās arī Kuņminas–Monreālas globālā biodaudzveidības satvara ieviešanu, iekļaujot ar jūru saistītos pamatrādītājus un citus rādītājus un veicinot valstu biodaudzveidības stratēģiju un rīcības plānu pielāgošanu.
(36) Ziņojums par Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanu (europa.eu)