10.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 165/17
3.6.
Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi Ja “Halloumi” ražošanā tiek izmantots dažādu sugu dzīvnieku piena maisījums, marķējumā jāiekļauj informācija par to, kāds piens ir izmantots produkta ražošanā, norādot tā saturu dilstošā secībā.
4.
Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija Nikosijas [Nicosia], Limasolas [Limassol], Larnakas [Larnaca], Ammohostas [Ammochostos], Pafas [Paphos] un Kirenijas [Keryneia] eparhijas administratīvā teritorija.
5.
Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu
5.1.
Ģeogrāfiskā apgabala specifika Dabas faktori.
Kiprā valda Vidusjūras klimats, kam raksturīgas karstas un sausas vasaras un siltas un mitras ziemas.
Vienlaikus ļoti liela nozīme ir salas reljefam, jo kalnu masīvi uzņem salīdzinoši daudz nokrišņu un ietekmē ūdensrežīmu un vides apstākļus zemākos salas apgabalos, kur daudzajās ūdenstecēs ieplūst avotu ūdens vēl vairākus mēnešus pēc lietus perioda beigām.
Turklāt Kiprā, ņemot vērā salas lielumu, ir viena no bagātākajām augu valstīm Vidusjūras telpā, ko var izskaidrot ar salas ģeoloģisko struktūru, klimatiskajiem apstākļiem, ģeogrāfisko novietojumu, jūru, kas apskalo tās krastus, un topogrāfiju (Tsintidis et al., 2002).
Kipras augu valsti veido 1 908 dažādas augu sugas, no kurām 140 ir sastopamas vienīgi Kiprā (Meža departaments, 2004).
Visbeidzot, jāpiemin vietējās piena dzīvnieku šķirnes Kiprā, tādas kā vietējā resnastes aita, kas labi pielāgojusies sausajam un karstajam šā ģeogrāfiskā apgabala klimatam, kā arī vietējās kazu šķirnes Machaira un Pissouri.
Kipras vietējo šķirņu vidū ir arī Hijas aita un Damaskas kaza (tās salā introducētas attiecīgi pagājušā gadsimta piecdesmitajos un trīsdesmitajos gados), jo pēc ilggadējas valsts ciltsdarba programmas īstenošanas tās ieguvušas atšķirīgas morfoloģiskās un produktīvās īpašības, ja salīdzina ar izcelsmes populācijām.
Cilvēkfaktori.
No vēstures avotiem ir zināms, ka “Halloumi” Kiprā ražo jau izsenis.
Ar 1554. gadu datētajā kodeksā, ko veido pieci manuskripti par Kipras vēsturi un kas glabājas Venēcijā, Korrera muzeja bibliotēkā, ir atrodama senākā no pašlaik zināmajām rakstiskajām atsaucēm uz “Halloumi”; tajā šis siers dēvēts par “calumi”.
Dažādas atsauces uz “Halloumi” sastopamas arī vēlāk, piemēram, 1788. gadā to piemin arhimandrīts Kipriāns [Kyprianos].
Par “Halloumi” lielo nozīmi Kipras iedzīvotāju dzīvē var skaidri spriest pēc atsaucēm mākslā (dzejā, literatūrā) un atzinības, ko tas saņēmis lauksaimniecības izstādēs (Lisē [Lyssi] 1939. gadā).
Lises Lauksaimniecības izstādes katalogs, kur iekļautas dažādās kategorijas, naudas balvas, dalības noteikumi un konkursam piesakāmie produkti, ir izdots gan grieķu, gan turku valodā.
“Halloumi” nosaukums turku valodā ir “Hellim”.
Kipras turku siera ražotāji izmanto abus tradicionālā produkta nosaukumus vai tikai vienu — “Hellim”.
Daudz avotu apliecina, ka šā Kipras tradicionālā produkta apzīmēšanai tiek lietoti abi nosaukumi — “Halloumi” un “Hellim” (avīze “Halkin Sesi”, 1959. un 1962. gads, kā arī produkta eksporta etiķetes, uz kurām minēti abi nosaukumi).
Produkta ciešo saikni ar vietējiem iedzīvotājiem apstiprina arī fakts, ka pašlaik daudzām Kipras ģimenēm ir uzvārdi Halloumas, Hallouma, Halloumakis, Halloumis.
“Halloumi” jau izsenis ir ieņēmis nozīmīgu vietu kipriešu pārtikā (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) un cauru gadu ir lietots uzturā Kipras ģimenēs.
“Halloumi” bija “izslavētais Kipras siers, kas ražots īpašā veidā”, viena no tradicionālajām uzkodām pie maizes katrā kipriešu mājā, allaž celta lauku ģimeņu galdā (Xioutas, 2001).
Paralēli vietējam patēriņam “Halloumi” jau izsenis mēdza eksportēt uz dažādām pasaules valstīm (arhimandrīts Kipriāns, 1788), piemēram, Ēģipti, Sīriju, Grieķiju, Turciju, Palestīnu, Franciju, Sudānu, Apvienoto Karalisti, Ameriku, Austrāliju un Ķīnu (Dawe, 1928).
Par ražošanas procesu var teikt, ka tas ir unikāls, īpaši attiecībā uz produkta karsēšanu augstā temperatūrā noteiktu laiku, pārlocīšanu un Kipras krūzmētras pievienošanu.
Ļoti liela nozīme ir siera recekļa karsēšanai augstā temperatūrā.
Īpašs pētījums liecina, ka šajā procesā pastiprinās produkta organoleptiskās īpašības.
Proti, siera recekļa apstrāde augstā temperatūrā veicina dažu pamata ķīmisko savienojumu veidošanos lielā apjomā, un tie palīdz izveidoties “Halloumi” garšai.
Vairāki savienojumi pieder pie laktonu grupas, piemēram, δ-dodekalaktoni, kam raksturīgs augļu aromāts, un δ-dekalaktoni, kam raksturīgs krēmīgs aromāts.
Ir arī metilketonu grupas savienojumi, kam raksturīga piena smarža (P. Papademas, 2000).