C 165/4
HR
Službeni list Europske unije
10.5.2023.
2.2 Veza s člankom 8.
(Procjene stanja), člankom 9.
(Utvrđivanje dobrog stanja okoliša), člankom 10.
(Okolišni ciljevi) i člankom 13.
Direktive (Mjere) Analiza je pokazala da je većina programa praćenja koje su dostavile države članice osmišljena kako bi se odgovorilo na pritiske na moru i na izvoru (16).
Stoga su takvi programi bili manje prikladni za mjerenje utjecaja tih pritisaka.
Nadalje, u analizi su istaknuti nedostaci u programima praćenja država članica.
Čini se da je većina nedostataka povezana s nepostojanjem dogovorenih pristupa ili metodoloških standarda na razini EU-a ili regionalnoj razini za procjenu različitih kriterija ili deskriptora.
Kad je riječ o obuhvaćenosti kriterija za dobro stanje okoliša (17), analiza pokazuje da su programi praćenja često nepotpuni, uz velike razlike među državama članicama za svaki deskriptor.
S druge strane, programi praćenja pokazuju se potpunijima kad se kriteriji iz ODPS-a podudaraju sa zahtjevima iz drugog zakonodavstva EU-a.
To važi za gospodarski ribolov (deskriptor 3.) u okviru zajedničke ribarstvene politike ili za eutrofikaciju (deskriptor 5.) u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ).
To potvrđuje nedovoljno konkretno i nedovoljno koordinirano utvrđivanje dobrog stanja okoliša, što je već istaknuto u Komisijinoj procjeni izvješća država članica o člancima od 8. do 10 (18).
Konkretno, manje od 50 % država članica utvrdilo je kvantitativne granične vrijednosti za dobro stanje okoliša, a manje od 25 % osiguralo je odgovarajuća sredstva za utvrđivanje dobrog stanja okoliša za deskriptore bioraznolikosti, neautohtonih vrsta, onečišćujućih tvari i otpada u moru.
Za sve deskriptore vrijedi da je znatan broj država članica naveo da praćenje još nije odgovarajuće za ispunjavanje njihovih okolišnih ciljeva.
Najnovija Komisijina procjena ciljeva država članica (19) već je pokazala da još postoje brojni nedostaci u postavljanju zajedničkih ciljeva jer su definirani prilično općenito.
Na primjer, samo je 30 % država članica postavilo mjerljive ciljeve za eutrofikaciju, a manje od 20 % za sve ostale deskriptore.
To znači da ih se ne može sve povezati s posebnim aktivnostima praćenja.
Stoga se programima praćenja ne mogu ostvariti sve ciljne vrijednosti.
Osim toga, programi praćenja ne pružaju dovoljno podataka za procjenu napretka postignutog na temelju mjera, unatoč preporukama Komisije iz 2017 (20).
i 2018 (21).
Mnoge države članice izjavile su da praćenje još ne omogućuje uvid u napredak provedbe mjera i mjerenje njihove djelotvornosti.
Da bi bilo moguće pratiti djelotvornost, mjere moraju biti specifične za deskriptor koji se preispituje, a ne generičke ni ugrubo povezane s učincima na ljudsku aktivnost, kao što je to često slučaj sada.
Zaključno, na temelju dostavljenih informacija teško je točno procijeniti veze s drugim obvezama izvješćivanja iz ODPS-a (odnosno člancima 8., 9., 10. i 13.).
Čini se da još postoji razilaženje u razumijevanju i. koje bi elemente/parametre trebalo pratiti kako bi se procijenilo dobro stanje okoliša; ii. konceptualnih pristupa za postavljanje ciljeva; i iii.
toga što bi trebalo prijavljivati za praćenje povezano s mjerama.
Komisija stoga želi naglasiti da će dosljedno i usklađeno praćenje biti moguće samo ako su ciljevi dovoljno konkretni i jasno povezani s određenim kriterijem dobrog stanja okoliša.
Tek će tada poduprijeti provedbu članka 10. i mjeriti napredak u ostvarivanju ciljeva.
2.3 Prostorno/vremensko područje primjene i učestalost praćenja Praćenje je uglavnom usmjereno na obalne vode, što upućuje na potrebu za boljim praćenjem u drugim, nedovoljno zastupljenim područjima, posebno izvan teritorijalnih voda država članica, što je također obuhvaćeno područjem primjene zakonodavstva.
Komisija je svjesna izazova i troškova praćenja na moru.
Zbog toga je osigurana ciljana potpora u okviru projekata koji se financiraju iz fondova EU-a kao što su Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) i njegov prethodnik, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), regionalno financiranje (INTERREG) i Obzor 2020.
(16) Vidjeti str. 95.–118. i 175.–177. analize JRC-a.
(17) Kako je predviđeno u Odluci Komisije 2017/848/EU.
(18) Obuhvaćanje procjene morskog okoliša (članak 8.), utvrđivanja dobrog stanja okoliša (članak 9.) i okolišnih ciljeva (članak 10.): C (2022)1392 „Obavijest Komisije o preporukama za pojedinačne države članice i regije u pogledu ažuriranih izvješća za 2018.
za članke 8., 9. i 10.
Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ)” (19) Vidjeti bilješku 18.
(20) COM(2017) 3 final.
(21) COM(2018) 562 final.