10.5.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 165/17
3.6.
Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt Jos halloumin valmistukseen on käytetty useiden eläinlajien maitoa, on merkinnöissä ilmoitettava käytettyjen maitolajien osuus pienenevässä prosentuaalisessa järjestyksessä.
4.
Maantieteellisen alueen tarkka rajaus Tähän maantieteelliseen alueeseen kuuluvat Nikosian, Limassolin, Larnakan, Famagustan, Pafoksen ja Kyrenian hallintoalueet.
5.
Yhteys maantieteelliseen alueeseen
5.1.
Maantieteellisen alueen erityisyys Luontoon liittyvät seikat: Kyproksen ilmasto edustaa Välimeren ilmastoa, jossa kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet leutoja ja sateisia.
Myös maan pinnanmuodostuksella on hyvin tärkeä merkitys, sillä sateet ovat vuorilla suhteellisen runsaita ja vaikuttavat myös matalammalla sijaitsevien seutujen vesistöihin ja ympäristöön, koska sateiden loppumisen jälkeenkin vuoristopuroista ja lähteistä virtaa useiden kuukausien ajan paljon vettä.
Kyproksella on kokoonsa nähden eräs Välimeren alueen rikkaimmista kasvistoista, mikä johtuu sen alueen geologisesta rakenteesta, ilmasto-oloista, maantieteellisestä sijainnista, ympäröivästä merestä ja maanpinnan muodoista (Tsintidis et al., 2002).
Kyproksella kasvaa 1 908 eri kasvilajia, joista 140 on endeemisiä eli niitä esiintyy vain Kyproksella (Metsäasioiden osasto, 2004).
Kyproksen maidontuotantoeläinten paikallisiin rotuihin kuuluvat paksusaparoinen lammas, joka on sopeutunut hyvin kyseisen maantieteellisen alueen kuivaan ilmastoon ja korkeisiin lämpötiloihin, sekä paikalliset makhairan- ja pissourinvuohet.
Lisäksi sekä hioksenlammas että damaskoksenvuohi (joista ensiksi mainitut tuotiin Kyprokselle 1950-luvulla ja jälkimmäiset 1930-luvulla) ovat nykyään myös kyproslaisia rotuja, sillä pitkäaikaisen kansallisen jalostusohjelman vuoksi ne ovat erilaistuneet morfologisesti ja maidontuotanto-ominaisuuksiltaan alkuperäisistä populaatioista.
Ihmisen toimintaan liittyvät seikat: Historiallisten viitteiden perusteella Halloumi-juuston tuotannolla on Kyproksella ikivanhat perinteet.
Vanhin tähän asti tunnettu, vuodelta 1554 peräisin oleva viittaus ”halloumiin” (”calumi”) on Venetsian Correr-museon kirjastossa säilytettävässä koodeksissa, joka käsittää viisi käsikirjoitusta Kyproksen historiasta.
Halloumiin ovat myöhemmin viitanneet monet muutkin, mm. arkkimandriitta Kyprianos vuonna 1788.
Halloumin suuri merkitys Kyproksen asukkaiden elämässä käy ilmi sekä taiteista (mm. runoudesta ja kirjallisuudesta) että sen asemasta maatalousnäyttelyissä (Lyssi, 1939).
Lyssin maatalousnäyttelyn luettelossa, joka julkaistiin sekä kreikaksi että turkiksi, mainitaan tuoteluokat, rahapalkinnot ja näyttelyn osallistumisehdot sekä tuotteet, joilla voi osallistua kilpailuun.
Halloumin turkinkielinen nimi on ”Hellim”.
Kyproksenturkkilaiset halloumin tuottajat käyttävät tästä perinteisestä tuotteesta molempia nimiä tai pelkästään nimeä ”Hellim”.
On paljon todisteita siitä, että sekä ”Halloumi” että ”Hellim” viittaavat samaan perinteiseen kyproslaiseen tuotteeseen, josta käytetään molempia nimiä (Halkin Sesi -sanomalehti, 1959 ja 1962, sekä vientipakkaukset, joissa käytetään kumpaakin nimeä).
Halloumin ja kyproslaisten suhteesta kertoo myös se, että Kyproksella sukunimet Halloumas, Hallouma, Halloumakis ja Halloumis ovat melko yleisiä.
Halloumi on vanhastaan ollut merkittävä ruoka-aine kyproslaisten pöydässä (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zygouris, 1952), ja se täytti kyproslaisten perheiden ruokatarpeet ympäri vuoden.
Halloumi oli ”erikoisvalmisteinen ja kuuluisa kyproslainen juusto”, yleisimpiä leivän lisäkkeitä joka talossa ja välttämätön jokaisessa viljelijäperheessä (Xioutas, 2001).
Paikallisen kulutuksen lisäksi halloumia vietiin jo vanhastaan ulkomaille (arkkimandriitta Kyprianos, 1788), muun muassa Egyptiin, Syyriaan, Kreikkaan, Turkkiin, Palestiinaan, Ranskaan, Sudaniin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Amerikkaan, Australiaan ja Kiinaan (Dawe, 1928).
Halloumin tuotantomenetelmä on ainutlaatuinen, erityisesti tuotteen kypsentäminen korkeassa lämpötilassa tietyn aikaa sekä laskostaminen ja kyproslaisen mintun lisääminen.
Juustouman kypsentäminen on hyvin tärkeää: erään asiaa koskevan tutkimuksen mukaan se parantaa tuotteen aistinvaraisia ominaisuuksia.
Erityisesti juustouman korkeassa lämpötilassa tapahtuva lämpökäsittely tuottaa suuria määriä tiettyjä kemiallisia perusyhdisteitä, jotka määrittävät Halloumin maun.
Näitä yhdisteitä ovat esim. laktonit, kuten delta-dodekalaktoni (hedelmäinen ominaishaju) ja δ-dekalaktoni (kermainen ominaismaku) sekä metyyliketonit, joille on tyypillistä maidon kaltainen ominaishaju (P. Papademas, 2000).