10.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 165/7
Kogu ELis kõigi merestrateegia raamdirektiivi tunnuste puhul jälgitavate elementide, omaduste ja parameetrite värskeim koondamine on esile toonud seire puudujäägid.
Esitatud teabe põhjal on raske hinnata seoseid teiste merestrateegia raamdirektiivi kohaste aruandluskohustustega (nimelt artiklid 8, 9, 10 ja 13), eelkõige seetõttu, et eelmistes merestrateegia raamdirektiivi kohastes aruannetes ei ole esitatud piisavalt konkreetset ja mõõdetavat teavet hea keskkonnaseisundi, eesmärkide ja meetmete kohta, nagu on välja toodud komisjoni 2022. aasta hinnangus.
Peale selle ei ole aruandlus sektorite ja piirkondade ühiste seireprogrammide kohta põhimõtteühtne.
See näitab, et liikmesriigid ei kasuta veel maksimaalselt ära seoseid teiste sektoritega ei riiklikul ega piirkondlikul tasandil ja see põhjustab ebatõhusust.
Liikmesriigid peaksid direktiivi kõikidel rakendustasanditel seadma prioriteediks nende puuduste kõrvaldamise.
Need soovitused peaksid aitama liikmesriikidel kaotada puudujäägid ja töötada välja tõhusad seireprogrammid, mis aitavad lõppkokkuvõttes kaasa nende keskkonnaeesmärkide saavutamisele.
Puhas ja terve mere- ja rannikukeskkond ei ole mitte ainult õiguslik nõue ega moraalne kohustus tulevaste põlvkondade ees.
See on ka vajalik alus kõigile merendusalastele tegemistele ja selliste oluliste majandussektorite nagu kalandus ja turism kestlikkuse oluline tingimus.
See muudab mere- ja rannikukeskkonna kaitse ja süstemaatilise seire tõeliselt mõttekaks investeeringuks, sealhulgas majanduslikust seisukohast.
Komisjon on teadlik sellest, et merekeskkonna hindamiseks vajalike keskkonnaparameetrite seire on tohutu ülesanne.
See hõlmab selliseid paljusid aspekte nagu arvukad mereliigid, elupaigad ning mitmesugused inimtekkelised survetegurid ja mõju.
Liikmesriikide jõupingutused on märkimisväärsed ja leitud puudustest hoolimata tuleb tunnistada, et merestrateegia raamdirektiivi ja nelja piirkondliku merekonventsiooni alusel tehtav kooskõlastatud merekeskkonna seire ELis on maailmas ainulaadne saavutus.
Nagu on rõhutatud komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta 2020. aastal, (36) leiab komisjon, et direktiiv on ühtlustatud õigusraamistik, mis võimaldab andmete kogumist pidevalt parandada ja edendab ulatuslike mereseireprogrammide väljatöötamist.
Samas aruandes juhib komisjon tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide poolt merestrateegia raamdirektiivi seireprogrammide kaudu kogutud andmed ei ole sageli võrreldavad.
Samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et need seireprogrammid ei ole alati eesmärkidega seotud ning kuna need on loodud enne meetmete võtmist, ei ole nendevaheline seos sageli optimaalne.
Komisjon on seisukohal, et seireprogrammides tuleks merekeskkonna seisundit, keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist ja meetmete tulemuslikkust mõõta ühtlustatud viisil.
Komisjon lisab need kaalutlused käimasoleva läbivaatamise käigus merestrateegia raamdirektiivi, püüdes samal ajal lihtsustada aruandlusnõudeid.
Kokkuvõttes on nendest seireprogrammidest saadud andmed väga olulised Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimiseks, kuna need muutuvad kättesaadavaks kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi üldise seireraamistiku nullsaaste ja bioloogilise mitmekesisuse seireraamistike koostamisel.
Ka aitavad need kaasa Kunmingi-Montreali üleilmse elurikkuse raamistiku rakendamisele, andes merega seotud peamised ja muud näitajad ning hõlbustades riiklike bioloogilise mitmekesisuse strateegiate ja tegevuskavade kohandamist.
(36) Aruanne merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta (europa.eu)