3.5.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 157/55
4. subliniază rolul-cheie al autorităților locale și regionale (ALR) în elaborarea în comun a planurilor naționale de refacere (PNR), în identificarea zonelor de refacere și în determinarea indicatorilor pe baza priorităților locale și a nevoilor comunității, a cofinanțării publice și private, a implicării părților interesate și a publicului, precum și în punerea în aplicare a unor acțiuni de refacere locale, integrate și bazate pe realitatea zonei; subliniază rolul-cheie al autorităților locale și regionale în monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor pentru ecosistemele urbane și alte ecosisteme care se încadrează în limitele UAL; consideră că este important să se garanteze că monitorizarea și raportarea nu presupun o sarcină administrativă excesivă și că pot fi utilizate instrumente digitale pentru a facilita această activitate; 5.
insistă asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui să definească ecosistemele, cum ar fi, printre altele, zonele verzi urbane vizate și nevoile lor de dezvoltare cantitativă și calitativă, ținând seama de dezvoltarea urbană integrată locală a acestora, în strânsă colaborare cu statele membre și autoritățile de management, pentru a se asigura că sunt luate în considerare condițiile locale în ceea ce privește structura și natura urbană, precum și o abordare echitabilă a refacerii în zonele urbane și periurbane; 6. îndeamnă statele membre să se asigure că PNR iau în considerare condițiile și caracteristicile socioeconomice, geografice și de mediu specifice ale zonei locale în cauză, comunitatea locală și contextul regional, precum și nevoile relevante de refacere, în special în ceea ce privește ecosistemele extrem de vulnerabile, cum ar fi regiunile ultraperiferice, insulele, regiunile montane, turbăriile și zonele umede sau alte zone bogate în specii endemice sau amenințate, precum și ecosistemele urbane; solicită să se pună un accent explicit în LRN pe ecosistemele deosebit de vulnerabile, recunoscând condițiile lor specifice și nevoile lor de refacere; 7.
insistă să se recunoască importanța interacțiunilor bioculturale în modelarea identităților locale și în promovarea peisajelor agricole cu valoare culturală și naturală ridicată, deoarece acestea reprezintă cheia succesului pentru reconectarea, la scară mondială, a identității culturale la ecosisteme; 8. salută includerea de către Comisia Europeană în LRN a unei ample evaluări de impact privind aplicarea atât a subsidiarității, cât și a proporționalității.
Raționamentul prezentat în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul transporturilor, al schimbărilor climatice, al mediului și al pieței interne este în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității.
Cu toate acestea, CoR subliniază că efectele directe și indirecte ale articolului 6, cum ar fi consecințele financiare și impactul asupra administrației interne și a sistemului judiciar al statului membru, nu sunt specificate; 9. subliniază rolul indispensabil al ecosistemelor ca depozite de carbon și protecție împotriva efectelor schimbărilor climatice.
Acest lucru necesită nu numai încetarea practicilor dăunătoare, cum ar fi defrișarea pădurilor, impermeabilizarea terenurilor sau extracția turbei, ci și protecția și reconstrucția specifice, cum ar fi refacerea cursurilor de apă, a turbăriilor și a zonelor umede; 10. subliniază că regulamentul trebuie să țină seama de condițiile și circumstanțele diferite atât la nivel național, cât și la nivel local, de exemplu în ceea ce privește unitățile administrative, densitatea și structura spațiului verde, precum și nevoile locale și naționale.
Prin urmare, ar trebui consolidate abordările integrate ale dezvoltării urbane și comunitare la nivel local.
Definițiile și cerințele trebuie să fie clare și relevante pentru întreaga Uniune; 11. subliniază necesitatea ca orașele și comunele să își sporească reziliența la schimbările climatice prin protejarea, promovarea și refacerea infrastructurii albastre, prin revitalizarea canalelor și a cursurilor de apă și prin crearea de cursuri de apă de mici dimensiuni.
Invită statele membre ca, în cadrul acestui regulament, să se asigure că toate orașele și comunele cu peste 20 000 de locuitori dezvoltă, adoptă și pun în aplicare planuri de extindere rapidă a zonelor verzi și albastre; A.
Integrarea și coerența politicilor 12. reiterează importanța integrării LRN în politicile și strategiile locale, regionale și subnaționale existente și subliniază necesitatea unor instrumente și mecanisme adecvate pentru a consolida caracterul obligatoriu și impactul calitativ al legii la nivel local și subnațional.
Subliniază, în același timp, că capacitatea autorităților locale și regionale de a contribui cu cunoștințele și soluțiile lor locale la realizarea obiectivelor comune de conservare a naturii trebuie consolidată, și nu împiedicată.
În pofida structurilor administrative ale UAL, zonele urbane trebuie abordate ca entități funcționale; 13. subliniază că măsurile de refacere a naturii, în special la nivel local, fac parte din acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și din planificarea urbană, care trebuie puse în aplicare de orașe și regiuni prin politici ambițioase care depășesc limitele administrative, cu evaluarea eficacității globale a fiecărei măsuri;