3.5.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 156/33
Posebnosti proizvoda
Jabolčnik „Sidra da Madeira“ je poznan po tem, da je naraven (včasih gaziran) jabolčnik s širokim naborom barv, arom in okusov ter poživljajočo kislostjo, zaradi česar je zelo priljubljen med potrošniki, te lastnosti pa so rezultat fermentacije naravnega soka, iztisnjenega iz različnih „mešanic“ ali kombinacij svežega sadja tradicionalnih ali drugih sort jablan in včasih hrušk, ki se prideluje in obira v sadovnjakih, zasajenih v različnih krajih na otoku Madeira z zmernejšimi mikroklimami in bolj zakisanimi tlemi, ki dajejo sadju njegove značilne organoleptične lastnosti.
Jabolčnik je med proizvajalci in potrošniki dobro poznan tudi zato, ker je že od nekdaj zelo pomemben za prebivalce krajev na otoku, kjer so ugodni pogoji za pridelavo svežega sadja, iz katerega se proizvaja jabolčnik, ter kjer se je razvila najbolj tradicionalna metoda njegove proizvodnje in so se uvedle nove prakse, ki so bile odobrene za to vrsto pijače za izboljšanje in razpoznavnost njene proizvodnje.
V navedenih krajih vsako leto potekajo tudi „festivali“ in folklorni dogodki za promocijo jabolčnika „Sidra da Madeira“ iz teh krajev ter jabolk in hrušk, iz katerih se proizvaja.
Posebnosti geografskega območja
Naravni dejavniki: otok Madeira je vulkanski otok na subtropskem območju severnega Atlantika.
Relief na otoku je zelo razgiban z visokimi gorami z nadmorsko višino nad 1 200 m, ki jih ločujejo globoke doline in ki tvorijo osrednjo gorsko verigo, ki se razteza od vzhoda do zahoda, nanjo pa pravokotno pihajo prevladujoči vetrovi.
Zaradi svoje geografske lege ima Madeira blago podnebje z zgolj majhnimi temperaturnimi nihanji, razen na večjih nadmorskih višinah, kjer so temperature nižje.
Gorato površje otoka in njegova izpostavljenost pasatnim vetrovom sta ustvarila najrazličnejše mikroklime, saj je južni del otoka osončen in zaščiten pred vetrovi, severni del pa zasenčen, hladnejši ter moker.
Značilnosti prevladujočih bazaltnih tal se spreminjajo z naraščanjem nadmorske višine, spreminja pa se tudi podnebje, ki z večjo nadmorsko višino postaja bolj mokro in hladnejše.
Zato se sadje, ki se uporabljajo za proizvodnjo jabolčnika „Sidra da Madeira“, prideluje predvsem na območjih otoka z zmernejšimi in bolj vlažnimi mikroklimami – predvsem na nadmorski višini nad 400 m na južnem delu in nadmorski višini nad 300 m na severnem delu –, kjer prevladujejo zmerno zakisani do zakisani kambisoli in andosoli, ki so zelo zračni in propustni.
Človeški dejavniki: med jablanami, ki so jih prvi portugalski naseljenci na otok prinesli v 20. letih petnajstega stoletja, so bile številne sorte jablan in hrušk s Portugalske, katerih najustreznejše rastne razmere so se nahajale na območjih z zmernejšimi mikroklimami in prevladujočimi peščeno glinastimi tlemi z zmerno do visoko zakisanostjo.
Proizvodnja jabolčnika „Sidra da Madeira“ naj bi se začela takoj, ko je bilo v sadovnjakih pridelanega dovolj sadja za uživanje in predelavo.
To potrjujejo pričevanja kronista Gomesa Eanesa de Zurare (1410–1474) in drugi zapisi, iz katerih je razvidno, da je bilo „jabolčno vino“ mogoče najti med zalogami, ki so jih portugalska ladjevja pridobivala z otoka Madeira od 15. stoletja naprej.
Prav tako je znano, da se je „jabolčno vino“ ob začetka 17. stoletja proizvajalo skupaj z madeirskim vinom, pri čemer so se uporabljale iste stiskalnice, v nekaterih primerih pa se je madeirsko vino celo ponarejalo z jabolčnim vinom, dokler na začetku 20. stoletja ni bila uvedena prepoved glede proizvodnje jabolčnega vina za ponarejanje madeirskega vina.
Zaradi te prepovedi so lokalni proizvajalci začeli fermentirati svoj jabolčni sok za proizvodnjo „nove pijače“, ki so jo na začetku poimenovali cidra ali sidra, nato pa „Sidra da Madeira“, da jo je bilo mogoče razlikovati od jabolčnikov, proizvedenih drugje.
Članek, ki ga je leta 1906 objavil agronom João da Mota Prego (1859–1931), v katerem je opisal metode za „proizvodnjo jabolčnika na Madeiri“ in lokalne proizvajalce pozval, naj ga začnejo proizvajati, je pomembno prispeval k razvoju te pijače, mnogi proizvajalci pa priporočila tega agronoma upoštevajo še danes.
Poleg tega je agronom Vieira Natividade (1899–1968) pri opisovanju razvoja pridelave sadja na Madeiri leta 1947 popisal širok nabor sort jablan in hrušk na otoku ter opredelil župnije, kjer se je ohranila tradicija proizvodnje jabolčnika.