3.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 156/33
Špecifickosť výrobku
Nápoj „Sidra da Madeira“ sa odlišuje tým, že ide o prírodný (niekedy sýtený) cider vyznačujúci sa širokou škálou farieb, vôní a chutí a živou kyslosťou, vďaka ktorej sa stal veľmi obľúbenou voľbou spotrebiteľov a ktorá je výsledkom kvasenia prírodnej šťavy získanej lisovaním rôznych „zmesí“ alebo kombinácií čerstvých plodov tradičných a iných odrôd jabĺk a niekedy hrušiek, ktorých pestovanie a zber prebieha v sadoch v rôznych lokalitách ostrova Madeira vyznačujúcich sa miernejšími mikroklímami a kyslejšími pôdami, ktorými plod získava svoje osobitné organoleptické vlastnosti.
Výrobcom a spotrebiteľom je dôverne známy aj preto, že mal vždy veľký význam pre obyvateľov lokalít na ostrove, v ktorých sa vyskytujú priaznivé podmienky na pestovanie čerstvých plodov používaných na jeho výrobu, rozvinul sa najtradičnejší spôsob výroby cideru a v ktorých sa zaviedli nové postupy schválené pre tento druh nápoja s cieľom zlepšiť a odlíšiť jeho výrobu.
V týchto lokalitách sa zároveň každoročne konajú „festivaly“ a folklórne podujatia na propagáciu ich nápoja „Sidra da Madeira“ a jabĺk a hrušiek, z ktorých sa vyrába.
Špecifickosť zemepisnej oblasti
Prírodné faktory Madeira je sopečný ostrov v subtropickom regióne severného Atlantiku.
Vyznačuje sa veľmi členitým reliéfom s príkrymi horami s nadmorskou výškou nad 1 200 m, ktoré oddeľujú hlboké údolia a ktoré vytvárajú centrálne pohorie orientované z východu na západ a kolmo na prevládajúce vetry.
Ostrov Madeira má vďaka svojej zemepisnej polohe mierne podnebie iba s malými teplotnými výkyvmi s výnimkou vyššie položených oblastí, v ktorých sú teploty nižšie.
Hornatý terén ostrova a vystavenie pasátom vytvárajú širokú škálu mikroklím, pričom južná strana je slnečná a chránená, zatiaľ čo severná strana sa nachádza v tieni, je chladnejšia a vlhká.
Vlastnosti prevládajúcich čadičových pôd sa menia s rastúcou nadmorskou výškou a zodpovedajúcou zmenou klímy, ktorá sa stáva vlhkejšou a chladnejšou.
Preto sa ovocie používané na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ pestuje prevažne v oblastiach s miernejšími a vlhkejšími mikroklímami (hlavne v nadmorskej výške nad 400 m na južnej strane a 300 m na severnej strane), v ktorých prevládajú polokyslé až kyslé kambizoly a andozoly vyznačujúce sa dobrým prevzdušňovaním a odvodnením.
Ľudské faktory.
Medzi ovocnými stromami, ktoré priniesli prví portugalskí osadníci v 20. rokoch 15. storočia, boli viaceré odrody jabĺk a hrušiek dovezených z Portugalska, ktoré si tu našli ideálne vegetačné podmienky v oblastiach s miernejšími mikroklímami a prevažne piesčito-ílovitými pôdami s miernou až vysokou kyslosťou.
Predpokladá sa, že výroba nápoja „Sidra da Madeira“ začala, hneď ako sady vyprodukovali dostatok plodov na spotrebu a spracovanie.
Potvrdzujú to svedectvá kronikára Gomes Eanes de Zurara (1410 – 1474) a ďalšie záznamy, podľa ktorých sa „jablčné víno“ nachádzalo medzi zásobami, ktoré portugalské flotily získavali na ostrove Madeira od polovice 15. storočia.
Je tiež známe, že od začiatku 17. storočia sa „jablčné víno“ vyrábalo súbežne s vínom z ostrova Madeira, a to s využitím rovnakých lisov, pričom sa v niektorých prípadoch dokonca používalo na jeho riedenie, dokým sa na začiatku 20. storočia nezaviedol zákaz výroby vína z jabĺk s cieľom produkcie falošného vína z Madeiry.
Tento zákaz viedol miestnych výrobcov k tomu, aby začali kvasiť svoju šťavu z jabĺk na výrobu „nového nápoja“, ktorý spočiatku nazývali „cidra“ alebo „sidra“ a neskôr „Sidra da Madeira“, a to s cieľom odlíšiť ho od cideru vyrábaného na iných miestach.
Agronóm João da Mota Prego (1859 – 1931) zverejnil v roku 1906 článok, v ktorom sa opisujú metódy, ktoré sa majú použiť na „výrobu cideru na ostrove Madeira“, a v ktorom vyzýva miestnych výrobcov, aby začali s výrobou cideru.
Tento článok výrazne prispel k rozvoju jeho výroby, pričom mnohí výrobcovia sa dodnes riadia odporúčaniami, ktoré sa v ňom uvádzajú.
Agronóm Vieira Natividade (1899 – 1968) pri opise rozvoja pestovania ovocia na ostrove Madeira okrem toho v roku 1947 zmapoval širokú škálu odrôd jabĺk a hrušiek na ostrove a identifikoval farnosti, v ktorých pokračuje tradícia výroby cideru.