SK
C 156/32
Úradný vestník Európskej únie
3.5.2023
Zvyčajne je stály s ľahkou, nie veľmi sladkou chuťou, ktorá rozvíja harmonickú rovnováhu medzi ostrosťou a horkosťou so suchou koncovkou.
Vyznačuje sa výraznou vôňou a chuťou jabĺk a čerstvosťou, ktorá vyplýva z jeho príznačnej kyslosti.
Predáva sa ako cider vo fľašiach alebo ako cider balený vo vhodných nádobách (v sudoch alebo demižónoch) na predaj v stravovacích a pohostinských zariadeniach alebo na maloobchodný predaj konečným spotrebiteľom.
3.3.
Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch) Tradičnými odrodami používanými na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ sú jablká „Barral“, „Cara-de-dama“, „Branco“, „Bico de melro“, „Da Festa“, „Domingos“, „Da Ponta do Pargo“, „Calhau“, „Focinho de rato“ a „Vime“ a v niektorých prípadoch hrušky „Do Santo“ a „Tenra de São Jorge“.
Odveká prax poľnohospodárov z Madeiry v oblasti množenia a spoločného využívania genetického materiálu zo stromov a z plodov s najlepšími vlastnosťami na priamu spotrebu a/alebo výrobu cideru znamená, že sa naďalej pestujú aj iné kultúrne odrody jabĺk a hrušiek, najmä jablká „Baunesa“, „Camacha“, „Espelho“, „Parda“, „Rajada“, „Reineta Tenra da Camacha“, „Santa Isabel“, „Ázimo“, „Amarelo“, „Amargo“, „Camoesa“, „De vinho“, „Ouro“, „Pevide“, „Rajado“, „Rijo“, „Riscado“ a „Serra“ a hrušky „Santa Isabel ou de Santana“, „São João“, „Curé“ a „Pardas“, ktoré sa takisto používajú, hoci v menšej miere, v šaržiach určených na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“.
Keďže niektorí výrobcovia sa už od počiatku usilovali o diverzifikáciu svojich sadov prostredníctvom exotických odrôd na priamu spotrebu, ako sú jablká „Golden“, „Fuji“, „Starking“, „Royal Gala“ a „Reineta“ a hrušky „Rocha“, z ktorých mnohé Vieira Natividade na ostrove eviduje už v roku 1947, na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ sa môžu použiť aj tieto plody, ak sú dostupné v poľnohospodárskom podniku alebo ak sa vypestovali výlučne na tomto ostrove.
Práve vďaka miešaniu alebo „sceľovaniu“ tejto širokej škály tradičných odrôd jabĺk a hrušiek a niekedy aj iných odrôd jabĺk a hrušiek pestovaných na ostrove, ktoré môžu byť viac či menej ostré, horké alebo sladké, vzniká bohatstvo farieb, vôní a chutí a osviežujúca kyslosť, ktorými sa nápoj „Sidra da Madeira“ vyrábaný na rôznych miestach ostrova od výrobcu k výrobcovi odlišuje.
3.4.
Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti Všetky fázy výroby cideru od vypestovania suroviny, extrakcie prírodnej šťavy a kvasenia po zrenie a konzerváciu sa uskutočňujú na ostrove Madeira.
3.5.
Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov Balenie nápoja „Sidra da Madeira“ do fliaš alebo vhodných nádob (sudov alebo demižónov) určených na maloobchodný predaj konečným spotrebiteľom sa uskutočňuje na ostrove Madeira, aby sa zabezpečilo zachovanie osobitných farieb, vôní a chutí tohto prírodného (niekedy sýteného) cideru a zabránilo akejkoľvek oxidácii alebo kontaminácii, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť jeho organoleptické vlastnosti, a aby sa zaručila úplná vysledovateľnosť výrobku.
3.6.
Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov –
4.
Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti Ostrov Madeira.
5.
Súvislosť so zemepisnou oblasťou Žiadosť o zápis názvu „Sidra da Madeira“ do registra spočíva v súvislosti jeho farebných, aromatických a chuťových vlastností a výraznej kyslosti v prvom rade so širokou škálou kombinácií plodov tradičných a iných odrôd jabĺk a hrušiek pestovaných výlučne na ostrove Madeira, ktoré sa používajú na jeho výrobu, a v druhom rade s pôdnymi a klimatickými podmienkami v lokalitách pestovania čerstvých plodov.
K súvislosti prispieva aj vynikajúca povesť nápoja „Sidra da Madeira“ a jeho význam v rôznych lokalitách ostrova, v ktorých sa vyrába.