3.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 156/29
Pôdne podmienky Sabolčsko-satmársko-berežskej župy sa dokonale hodia na pestovanie jabĺk.
Pôdne a topografickoklimatické podmienky prírodných zemepisných oblastí Sabolčsko-satmársko-berežskej župy v nej umožnili hospodársky životaschopné pestovanie jabĺk a ďalších druhov ovocia, ktoré sú pôvodné pre mierne podnebie (Pethő, 2005).
Sabolčsko-satmársko-berežská župa sa vyznačuje druhou najväčšou aluviálnou plošinou v Maďarsku, ktorá dosahuje výšku 20 až 50 m od záplavovej oblasti Zátisie.
Obsah humusu (približne 2 %) a vysoký obsah vápnika černozeme, ktorá sa rozvinula na piesčito-sprašovitej pôde na plochých častiach aluviálnej plošiny, spolu s ľahkou prachovitou pôdou usadenou prítokmi Tisy sú priaznivé pre výsadbu jabloní.
Počet hodín slnečného svitu je v rozmedzí 1 950 až 2 050, čo predstavuje približne o 300 – 400 hodín viac v porovnaní s krajinami na západ a sever od Maďarska.
Klimatické podmienky župy sú preto priaznivé na pestovanie jabĺk.
Na podnebie majú okrem slnečného svitu vplyv aj oceánske, kontinentálne a stredomorské vzduchové hmoty.
V dôsledku toho raz prevláda oceánsky a inokedy kontinentálny vplyv podnebia.
Vegetačné obdobie v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe začína o 6 až 8 dní neskôr ako v iných župách Maďarska.
Letá sú mierne teplé s priemernou teplotou v júli na úrovni 20 – 23 °C.
Počas jesenných mesiacov v dôsledku vyššieho nočného vyžarovania dosahuje priemerná denná teplota o 1 – 2 °C nižšiu úroveň ako v ostatných častiach krajiny, čo umožňuje spomalenie procesu dozrievania.
Vnútorné vlastnosti a pôžitkovú hodnotu jabĺk „Szabolcsi alma“ určujú prevažne environmentálne faktory v čase dozrievania: teplota, slnečný svit a skorá ranná vlhkosť.
Relatívna vlhkosť vzduchu dosahuje v letných mesiacoch úroveň približne 75 %.
Vyššia relatívna vlhkosť v septembri má mimoriadne prínosný účinok na sfarbenie plodu a tempo dozrievania.
Proces dozrievania jabĺk „Szabolcsi alma“ je preto pomalší, pričom sa v ovocí ukladá viac rôznych živín.
V dôsledku toho sa jablká „Szabolcsi alma“ vyznačujú vysokým obsahom cukru: aspoň 12 stupňov Brixa v prípade odrôd Gala, Red Delicious a Idared a aspoň 13 stupňov Brixa v prípade odrôd Jonathan, Jonagold, Golden Delicious a Pinova, a to v závislosti od konkrétnej odrody.
Je to práve vysoký obsah cukru, ktorý jablkám „Szabolcsi alma“ dodáva ich sladkokyslý charakter.
Teplé dni, vysoká relatívna vlhkosť a nočné ochladzovanie v septembri spolu s formovaním rannej rosy výrazne prispievajú k sýtemu sfarbeniu jabĺk „Szabolcsi alma“ a rozvoju vysokej kyslosti a vôní, výsledkom čoho je sladkokyslá chuť.
Vysoký obsah vápnika v pôde vedie k vyššiemu obsahu vápnika aj v dužine plodu, vďaka čomu sa vytvára chrumkavá dužina jabĺk „Szabolcsi alma“ s pevnosťou na úrovni aspoň 5,5 kg/cm2.
Okrem ideálnej oblasti výroby využívajú pestovatelia v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe odborné znalosti vyplývajúce zo skúseností nadobudnutých v priebehu storočí, čo má pozitívny vplyv na pestovanie jabĺk „Szabolcsi alma“.
Odborné znalosti v oblasti pestovania jabĺk „Szabolcsi alma“ sa vo vymedzenej zemepisnej oblasti odovzdávajú z generácie na generáciu.
Aktuálne vedomosti pestovateľov z hľadiska odrôd, použitia certifikovaného množiteľského materiálu a pestovania jabĺk sú kľúčové pre vlastnosti stanovené v bode 3.2.
Výskumné centrum v meste Újfehértó Výskumnej inštitúcie pre pestovanie ovocia a okrasných rastlín to podporuje viac ako 70 rokov udržiavaním odrody, výrobou certifikovaného množiteľského materiálu a poskytovaním odborného poradenstva.
Toto výskumné centrum sa zaoberá výskumom v oblasti výroby jabĺk „Szabolcsi alma“, registráciou ovocných stromov, pestovaním a fyziologickou štúdiou odrôd jabĺk a rozvojom metód certifikácie odrôd.
Pestovanie ovocia má vďaka priaznivým pôdnym a klimatickým podmienkam v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe stáročnú tradíciu.
Svedčia o tom diela slávneho otomanského cestovateľa Evliya Çelebi, ktorý vo svojich zväzkoch o cestách po Maďarsku v rokoch 1660 až 1666 opisuje bohatstvo sadov v Sabolčsku, prosperitu pestovateľov a mimoriadne chutné plody.
Zároveň opisuje pestovanie takého veľkého množstva plodov v oblasti, že to poskytlo dostatočnú obživu pre útočiacu otomanskú armádu.
Po druhej svetovej vojne bol spustený režim rozsiahlej výsadby, čoho výsledkom bolo vytvorenie takmer 50 % sadov jabloní v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe, ktoré predstavujú viac ako polovicu vnútroštátnej výroby.