LV
C 156/32
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
3.5.2023.
Tas parasti ir bez gāzes, ar vieglu, ne pārāk saldu garšu, kurā ir harmonisks līdzsvars starp asumu un rūgtenumu un kura uz beigām kļūst sausa.
Tas izceļas ar spēcīgu ābolu aromātu un garšu, kā arī svaigumu, ko rada vērā ņemamais skābums.
To pārdod kā sidru, kas pildīts pudelēs vai piemērotos konteineros (mucās vai balonos) pārdošanai uzņēmumos, kuros piedāvā dzērienus un ēdienus, kā arī galapatērētājam paredzētos mazumtirdzniecības uzņēmumos.
3.3.
Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem) Tradicionālās šķirnes, ko izmanto “Sidra da Madeira” ražošanai, ir “Barral”, “Cara-de-dama”, “Branco”, “Bico de melro”, “Da Festa”, “Domingos”, “Da Ponta do Pargo”, “Calhau”, “Focinho de rato” un “Vime” āboli un dažkārt “Do Santo” un “Tenra de São Jorge” bumbieri.
Madeiras lauksaimnieku gadsimtos piekoptā prakse pavairot tādu koku un augļu ģenētisko materiālu, kuru īpašības ir vislabāk piemērotas patēriņam svaigā veidā un/vai sidra ražošanai, kā arī savstarpēji dalīties ar šo materiālu nozīmē, ka joprojām tiek audzētas citas kultivētas ābolu un bumbieru šķirnes, jo īpaši āboli “Baunesa”, “Camacha”, “Espelho”, “Parda”, “Rajada”, “Reineta Tenra da Camacha”, “Santa Isabel”, “Ázimo”, “Amarelo”, “Amargo”, “Camoesa”, “De vinho”, “Ouro”, “Pevide”, “Rajado”, “Rijo”, “Riscado” un “Serra” un bumbieri “Santa Isabel ou de Santana”, “São João”, “Curé” un “Pardas”, kurus, kaut mazākā mērā, arī izmanto partijās, kas paredzētas “Sidra da Madeira” ražošanai.
Tā kā daži ražotāji jau pašā iesākumā centās dažādot savus augļu dārzus, papildinot tos ar eksotiskām šķirnēm patēriņam svaigā veidā, piemēram, ar “Golden”, “Fuji”, “Starking”, “Royal Gala” un “Reineta” āboliem un “Rocha” bumbieriem, daudzas no kurām agronoms J. Vieira Natividade Madeiras salā pamanīja jau 1947. gadā, šos augļus arī var izmantot “Sidra da Madeira” ražošanai, ja tie ir pieejami saimniecībā vai ir izaudzēti tikai šajā salā.
Tieši šo daudzveidīgo tradicionālo ābolu un bumbieru šķirņu un dažkārt arī citu Madeiras salā audzēto un ar vairāk vai mazāk asu, rūgtenu vai saldu garšu apveltīto ābolu un bumbieru šķirņu jaukšana vai “maisījuma veidošana” ir tas, kas rada minēto krāsu, aromātu un garšu bagātību un atsvaidzinošo skābumu, kurš atšķir “Sidra da Madeira”, ko dažādos šīs salas apvidos ražo dažādi ražotāji.
3.4.
Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā Visi sidra darīšanas posmi, sākot no izejvielu ražošanas, dabiskās sulas ekstrakcijas un fermentācijas līdz izturēšanai un saglabāšanai, notiek Madeiras salā.
3.5.
Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi “Sidra da Madeira” iepildīšana pudelēs vai piemērotos konteineros (mucās vai balonos) mazumtirdzniecībai galapatērētājam notiek Madeiras salā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas šā dabīgā (dažreiz gāzētā) sidra īpašās krāsas, aromāti un garšas, nepieļaujot jebkādu oksidēšanos vai piesārņošanos, kas var pasliktināt dzēriena organoleptiskās īpašības, un lai garantētu šā produkta pilnīgu izsekojamību.
3.6.
Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi —
4.
Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija Madeiras sala
5.
Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu “Sidra da Madeira” reģistrācijas pieteikuma pamatā ir saikne starp tā krāsu, aromātu un garšas īpatnībām un izteikto skābumu un, pirmkārt, plašo tādu augļu kombināciju daudzveidību, kurus iegūst no tradicionālajām un citām ābolu un bumbieru šķirnēm, ko audzē tikai Madeiras salā, un kurus izmanto šā dzēriena ražošanai, un, otrkārt, augsnes un klimatiskajiem apstākļiem vietās, kur šos svaigos augļus audzē.
Saikni veicina arī “Sidra da Madeira” stiprā reputācija un nozīme dažādos salas apvidos, kur to ražo.