3.5.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 156/29
Szabolcs-Szatmár-Beregin läänin maaperäolosuhteet sopivat erinomaisesti omenoiden tuotantoon.
Szabolcs-SzatmárBeregin läänin maantieteellisten luonnonalueiden maaperän, pinnanmuodostuksen ja ilmasto-olojen ansiosta omenaa ja muita lauhkean ilmaston hedelmälajeja voidaan viljellä läänissä taloudellisesti kannattavalla tavalla (Pethő, 2005).
Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä on Unkarin toiseksi suurin alluviaalitasanko.
Se nousee 20–50 metrin korkeuteen Transtiszan tulvatasangosta.
Alluviaalitasangon tasaisille osille kehittyi mustaamultaa, kun Tiszan sivujoet toivat kevyttä silttimaata hiekkaiselle lössimaalle.
Mustanmullan humuspitoisuus on noin kaksi prosenttia ja kalsiumpitoisuus on korkea, mikä suosii omenapuiden istuttamista.
Auringonpaistetta saadaan 1 950 – 2 050 tuntia, mikä on noin 300–400 tuntia enemmän kuin Unkarin länsi- ja pohjoisosissa.
Ilmasto-olot ovat näin ollen suotuisat omenoiden tuotannolle.
Auringonpaisteen lisäksi ilmastoon vaikuttavat myös valtamerelliset, mannermaiset ja Välimeren ilmamassat.
Hallitsevassa asemassa on sen vuoksi toisinaan valtamerellinen ilmastovaikutus ja toisinaan mannermainen ilmastovaikutus.
Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä kasvukausi alkaa 6–8 päivää myöhemmin kuin muissa Unkarin lääneissä.
Kesät ovat kohtalaisen lämpimiä.
Heinäkuun keskilämpötila on 20–23 °C. Syyskuukausina päivittäinen keskilämpötila on 1–2 °C alhaisempi kuin muualla Unkarissa.
Tämän syynä on korkeampi yöaikainen säteily, joka hidastuttaa kypsymisprosessia.
Szabolcsi alma -omenan laatuominaisuuksia ja nautintoarvoa määrittävät ennen kaikkea kypsymisen aikaiset ympäristötekijät: lämpötila, auringonpaiste ja varhaisaamun kosteuspitoisuus.
Ilman suhteellinen kosteus on noin 75 prosenttia kesäkuukausina.
Syyskuun korkeahko suhteellinen kosteuspitoisuus vaikuttaa erittäin myönteisesti hedelmien väriin ja kypsymisvauhtiin.
Szabolcsi alma -omena kypsyy näin ollen tavanomaista hitaammin ja omenaan kertyy eri ravintoaineita enemmän.
Tämän vuoksi Szabolcsi alma -omenoiden sokeripitoisuus on korkea ja lajikkeesta riippuvainen: vähintään 12 °Brix lajikkeiden Gala, Red Delicious ja Idared osalta ja vähintään 13 °Brix lajikkeiden Jonathan, Jonagold, Golden Delicious ja Pinova osalta.
Korkea sokeripitoisuus antaa Szabolcsi alma -omenalle sen makean hapokkaan luonteen.
Syyskuussa lämpimät päivät, korkea suhteellinen kosteuspitoisuus, lämpötilan öinen lasku ja varhaisaamun kaste vaikuttavat merkittävästi Szabolcsi alma -omenan voimakkaaseen väriin sekä korkean happopitoisuuden ja aromien kehittymiseen.
Omenoiden maku onkin makean hapokas.
Maaperän korkea kalsiumpitoisuus merkitsee, että myös hedelmälihan kalsiumpitoisuus on korkeampi, minkä vuoksi Szabolcsi alma -omenan hedelmäliha on rapeaa ja kiinteää (vähintään 5,5 kg/cm2).
Sen lisäksi, että tuotantoalue on ihanteellinen, viljelijät Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä hyötyvät vuosisatojen aikana kertyneestä kokemuksesta, jolla on myönteinen vaikutus Szabolcsi alma -omenan tuotantoon.
Szabolcsi alma -omenan tuotantoon liittyvä asiantuntemus siirtyy rajatulla maantieteellisellä alueella sukupolvelta toiselle.
Edellä 3.2 kohdassa esitettyjen ominaispiirteiden kannalta olennaista on tuottajien ajantasainen tietämys lajikkeista, sertifioidun lisäysaineiston käytöstä ja omenoiden viljelystä.
Hedelmä- ja koristekasvien tutkimusinstituutin Újfehértó -tutkimusasema on tukenut tätä yli 70 vuoden ajan lajikkeiden ylläpidon, sertifioidun lisäysaineiston tuotannon ja asiantuntija-avun avulla.
Tutkimusasema tutkii Szabolcsi alma -omenaan tuotantoaluetta, hedelmäpuiden rekisteröintiä, omenalajikkeiden viljelyä ja fysiologiaa sekä lajikesertifiointimenetelmien kehittämistä.
Hedelmäntuotannolla on Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä vuosisataiset perinteet suotuisien maaperä- ja ilmastoolosuhteiden ansiosta.
Tämä käy ilmi tunnetun ottomaanimatkailijan Evliya Çelebin teoksista.
Hän kuvasi teoksissaan matkojaan Unkarissa vuosina 1660–1666 ja kertoi Szabolcsin hedelmätarhojen monipuolisuudesta, viljelijöiden vauraudesta ja erittäin maukkaista hedelmistä.
Alueella tuotettiin hänen mukaansa niin paljon hedelmiä, että ravintoa riitti runsaasti ottomaanien armeijalle.
Toisen maailmansodan jälkeen omenapuita istutettiin paljon, minkä ansiosta Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä on lähes 50 prosenttia Unkarin omenatarhoista.
Näiden tarhojen osuus kansallisesta tuotannosta on yli puolet.