ET
C 156/32
Euroopa Liidu Teataja
3.5.2023
Jook on tavaliselt vaikne, kerge, mitte väga magusa maitsega, milles teravus ja mõrusus on harmooniliselt tasakaalus.
Joogil on kuiv järelmaitse.
Jooki eristab tugev õuna aroom ja maitse ning märkimisväärsest happesusest tulenev värskus.
Jooki müüakse pudelisse või sobivasse mahutisse (vaati või korvpudelisse) pakendatud siidrina toitlustusasutustele ja jaemüügiks lõpptarbijale.
3.3.
Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul) Siidri „Sidra da Madeira“ tootmiseks kasutatavate õunte traditsioonilised sordid on „Barral“, „Cara-de-dama“, „Branco“, „Bico de melro“, „Da Festa“, „Domingos“, „Da Ponta do Pargo“, „Calhau“, „Focinho de rato“ ja „Vime“ ning mõnel juhul pirnisordid „Do Santo“ ja „Terra de São Jorge“.
Madeira talunike pikaajaline tava paljundada ja jagada värskelt tarbimiseks ja/või siidri tootmiseks sobilike parimate omadustega puude ja viljade geneetilist materjali tähendab, et kasvatatakse ka muid õuna- ja pirnisorte, eelkõige õunasorte „Baunesa“, „Camacha“, „Espelho“, „Parda“, „Rajada“, „Reineta Tenra da Camacha“, „Santa Isabel“, „Ázimo“, „Amarelo“, „Amargo“, „Camoesa“, „De vinho“, „Ouro“, „Pevide“, „Rajado“, „Rijo“, „Riscado“ ja „Serra“ ning pirnisorte „Santa Isabel ou de Santana“, „São João“, „Curé“ ja „Pardas“, mida kasutatakse samuti siidri „Sidra da Madeirat“ tootmisel, kuigi vähemal määral.
Kuna mõned tootjad on varasemalt otsinud võimalusi oma puuviljaaia mitmekesistamiseks, et pakkuda värskeks tarbimiseks eksootilisi sorte (nt õunasordid „Golden“, „Fuji“, „Starking“, „Royal Gala“ ja „Reineta“ ning pirnisort „Rocha“), millest paljusid märkas Vieira Natividade saarel juba 1947. aastal, kasutatakse ka nende sortide vilju siidri „Sidra da Madeira“ tootmiseks, kui need on põllumajandusettevõttes olemas või kasvatatud eranditult saarel.
Sellise suure hulga traditsiooniliste õuna- ja pirnisortide segamine ning samuti saarel kasvatatavate muude õuna- ja pirnisortide kasutamine, mis võivad olla rohkem või vähem terava, mõrkja või magusa maitsega, on see, mis annab saarel mitmes kohas ja eri tootjate toodetavale siidrile „Sidra da Madeirale“ eriomase värvi-, aroomi- ja maitserikkuse ning värskendava happesuse.
3.4.
Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas Kõik siidritootmise etapid toormaterjali tootmisest, naturaalse mahla ekstraheerimisest ja kääritamisest laagerdamise ja säilitamiseni toimuvad Madeira saarel.
3.5.
Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab Toote „Sidra da Madeira“ villimine pudelitesse või pakendamine sobivatesse mahutitesse (vaadid või korvpudelid) jaemüügiks lõpptarbijale toimub Madeira saarel, kindlustamaks selle naturaalse (vahel karboniseeritud) siidri eriomase värvuse, aroomide ja maitse säilimise, vältides igasugust oksüdeerumist või saastumist, mis võib kahjustada joogi organoleptilisi omadusi, ning selleks et tagada toote täielikku jälgitavust.
3.6.
Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab —
4.
Geograafilise piirkonna täpne määratlus Madeira saar
5.
Seos geograafilise piirkonnaga Toote „Sidra da Madeira“ registreerimisavaldus tugineb asjaolule, et joogi värvus, aroom ja maitseomadused ning tuntav happesus on esmajoones seotud joogi valmistamisega üksnes Madeira saarel kasvatatavate mitmesuguste traditsiooniliste ja muude õuna- ja pirnisortide viljadest ning teiseks nende paikade mulla- ja kliimatingimustega, kus värsket puuvilja kasvatatakse.
„Sidra da Madeira“ hea maine ning tähtsus saare mitmesuguste paikade jaoks, kus seda valmistatakse, aitavad samuti kaasa seose loomisele.