3.5.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 156/33
Specifičnost produktu
„Sidra da Madeira“ je charakteristický přírodní (někdy sycený) cidre se širokou škálou barev, vůní, chutí a svěží kyselostí, který si získal velkou oblibu spotřebitelů a který vzniká kvašením přírodní šťávy vylisované z různých „směsí“, popřípadě kombinací čerstvých plodů tradičních i jiných odrůd jablek, v některých případech i hrušek, jež se pěstují a sklízejí v sadech na různých místech ostrova Madeira s mírnějším mikroklimatem a kyselejší půdou.
Díky tomu ovoce získává své specifické organoleptické vlastnosti.
Velmi dobře ho znají producenti i spotřebitelé, protože byl odjakživa důležitý pro obyvatele těch částí ostrova, kde panují příznivé podmínky pro pěstování čerstvého ovoce, z něhož se produkt vyrábí, a kde se také vyvinul tradiční způsob jeho produkce a byly zavedeny nové schválené postupy, jejichž cílem bylo zlepšit a odlišit výrobu tohoto nápoje.
V těchto lokalitách se také každoročně konají festivaly a folklorní akce, které propagují produkt „Sidra da Madeira“ a odrůdy jablek a hrušek, z nichž se vyrábí.
Specifičnost zeměpisné oblasti
Přírodní podmínky.
Madeira je ostrov sopečného původu nacházející se v subtropické oblasti severního Atlantiku.
Má velmi nerovnoměrný reliéf charakterizovaný strmými horami oddělenými hlubokými údolími, které tvoří centrální horské pásmo táhnoucí se od východu k západu, které leží kolmo ke směru převládajících větrů a dosahuje nadmořské výšky přes 1 200 m.
Vzhledem ke své zeměpisné poloze má ostrov Madeira mírné podnebí s malými výkyvy teplot, s výjimkou výše položených míst, kde jsou teploty nižší.
Hornatý terén ostrova a vliv pasátových větrů se podílely na vzniku široké škály mikroklimatických podmínek: jižní strana je slunná a chráněná, zatímco severní strana je stinná, chladnější a vlhká.
Vlastnosti převládajících čedičových půd se mění s rostoucí nadmořskou výškou a v důsledku související proměny klimatu, které se stává vlhčím a chladnějším.
Proto se ovoce používané k výrobě cidru „Sidra da Madeira“ pěstuje především v oblastech ostrova s mírnějším a vlhčím mikroklimatem – především v nadmořské výšce nad 400 m na jižní straně a nad 300 m na severní straně, kde převládají polokyselé až kyselé hnědé půdy typu kambisolů a andosolů, jež se vyznačují dobrou schopností provzdušňování a odvodňování.
Lidské faktory.
Mezi ovocnými stromy, které sem přivezli první portugalští osadníci ve 20. letech 15. století, byly četné odrůdy jabloní a hrušní původem z Portugalska, které byly ideální pro pěstování v oblastech s mírnějším mikroklimatem a převážně písčitohlinitými půdami se střední až vysokou kyselostí.
Předpokládá se, že začátek produkce cidru „Sidra da Madeira“ lze umístit do období, kdy sady poskytovaly dostatek ovoce ke spotřebě i zpracování.
Tuto skutečnost dosvědčují zprávy kronikáře Gomese Eanese de Zurara (1410–1474) a další záznamy, podle nichž bylo „jablečné víno“ součástí zboží, které od poloviny 15. století vozila z ostrova Madeira portugalská loďstva.
Je také známo, že od počátku 17. století se vedle vína „Madeira“ vyrábělo i „jablečné víno“, a to za použití stejných lisů, přičemž v některých případech se dokonce využívalo k jeho pančování, dokud nebyl na počátku 20. století vydán zákaz výroby falešného vína Madeira z jablek.
V důsledku tohoto zákazu začali místní producenti kvašením jablečné šťávy vyrábět „nový nápoj“, který zpočátku nazývali „cidra“ nebo „sidra“ a později „Sidra da Madeira“, aby jej tak odlišili od cidru vyráběného jinde.
K jeho rozvoji významně přispěl článek agronoma João da Mota Prega (1859–1931) z roku 1906, který popisoval metody, jež by se měly „na ostrově Madeira používat k výrobě cidru“, a vyzýval místní producenty, aby začali s jeho výrobou.
Mnoho výrobců se jeho doporučeními řídí dodnes.
Agronom Vieira Natividade (1899–1968), který v roce 1947 popisoval vývoj ovocnářství na Madeiře, zmapoval širokou škálu odrůd jablek a hrušek pěstovaných na tomto ostrově a vymezil farnosti, v nichž se tradice výroby cidru udržela.