C 149/34
SV
Europeiska unionens officiella tidning
28.4.2023
Torsdagen, 20 oktober 2022
V.
Under 2020 registrerade Global Witness 227 mord på försvarare av mark- och miljörättigheter, varav 71 % arbetade för att försvara världens skogar från avskogning och industriell utveckling, medan andra dog för sitt arbete för att skydda floder, kustområden och hav.
Under 2020 koncentrerades våldet mot försvarare av mark- och miljörättigheter huvudsakligen till länderna på södra halvklotet, och mindre än 1 % av alla registrerade dödliga attacker dokumenterades i länderna på norra halvklotet.
Mellan 2015 och 2019 riktades över en tredjedel av alla attacker med dödlig utgång mot personer från ursprungsbefolkningar, även om ursprungsbefolkningarna endast utgör 5 % av världens befolkning (17).
1.
Europaparlamentet påminner om att klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden är bland de främsta utmaningar som mänskligheten står inför och att alla regeringar och aktörer världen över måste göra sitt yttersta för att omgående övervinna dessa och betrakta de två kriserna som nära sammankopplade.
Parlamentet understryker att internationellt samarbete, medverkan av regionala och lokala myndigheter, företag samt andra icke-statliga aktörer, solidaritet, en rättvis omställning, samstämmiga åtgärder som stöds av vetenskapen samt ett orubbligt engagemang för att höja ambitionsnivån och anpassa politiken till detta mål, är nödvändiga inslag för att uppfylla vårt kollektiva ansvar att begränsa den globala uppvärmningen och förhindra förlust av biologisk mångfald, och därmed skydda hela planeten samt nuvarande och framtida generationers välbefinnande.
2.
Europaparlamentet uttrycker oro över resultaten i FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan från 2021 och dess tillägg som offentliggjordes den 4 november 2021, särskilt det faktum att de förutspådda utsläppen, trots de mer ambitiösa klimatutfästelser som tillkännagavs före och under COP26, styr världen mot en temperaturhöjning på 2,7 oC även om de tillkännagivna nationella klimatmålen för 2030 genomförs fullt ut i kombination med andra begränsningsåtgärder, vilket är långt under Parisavtalets mål att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 oC och sträva efter att den inte ska överstiga 1,5 oC.
Parlamentet uttrycker oro över att utsläppen fortsätter att öka och att utsläppsklyftan växer.
Parlamentet framhåller att det krävs snabba, omfattande och varaktiga minskningar av de globala utsläppen av växthusgaser, inbegripet en minskning av de globala utsläppen av koldioxid med 43 % senast 2030 jämfört med 2019 års nivåer, om vi ska lyckas begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC.
Parlamentet påminner om att alla parter, genom att anta klimatpakten från Glasgow, erkände att riskerna med och effekterna av klimatförändringarna avsevärt skulle minska om ökningen av den globala genomsnittstemperaturen begränsades till 1,5 oC över de förindustriella nivåerna.
3.
Europaparlamentet understryker att en minskning av metanutsläppen från sektorerna för fossila bränslen, avfall och jordbruk enligt FN:s miljöprograms rapport från 2021 om utsläppsklyftan skulle kunna bidra till att minska utsläppsklyftan och uppvärmningen på kort sikt, men betonar att det finns ett akut behov av tydligt definierade regler som syftar till att uppnå faktiska utsläppsminskningar och som samtidigt stöds av åtgärder för att följa framstegen och skapa insyn, för att detta ska bli möjligt.
4.
Europaparlamentet framhåller att allt fler länder förbinder sig till mål om nettonollutsläpp senast vid mitten av århundradet, men understryker att detta snabbt måste omsättas i form av kraftfulla mål, strategier och åtgärder för den närmaste framtiden som backas upp med ekonomiska resurser och återspeglas i de reviderade nationellt fastställda bidragen i form av ökade klimatmål för 2030, så att de globala utsläppen når sin topp så snart som möjligt.
Parlamentet instämmer med FN:s miljöprogram i dess bedömning att många nationella klimatplaner skjuter upp åtgärderna till efter 2030 och att många av de långsiktiga utfästelserna om nettonollutsläpp innehåller stora oklarheter och saknar insyn.
5.
Europaparlamentet noterar med djup oro WMO:s senaste klimatlägesrapport, som visar att fyra centrala klimatindikatorer – höjning av havsnivån, uppvärmning av haven, försurning av haven och koncentrationerna av växthusgaser – slog nya rekord under 2021.
(17)
Global Witness, Last line of defence: The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders (september 2021), https://www. globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.