28.4.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 149/49 četrtek 20. oktobra 2022
88. spodbuja delo, ki ravno poteka v zvezi z revizijo direktive o obdavčitvi energije, ko naj bi davčne politike uskladili z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, hkrati pa ocenili učinke, med drugim na potrošnike, energijsko in prometno revščino;
89. poudarja, da si Evropa sicer prizadeva doseči ambiciozne cilje, a bo za ničelno stopnjo neto emisij na svetovni ravni najpozneje do leta 2050 potrebno usklajeno globalno ukrepanje; poudarja, da bodo države v razvoju potrebovale mednarodno pomoč, da bi tudi same res izvedle zeleni prehod; poudarja, da je treba poglobiti tesno čezmejno sodelovanje in izmenjavo dobre prakse z mednarodnimi partnericami pri oblikovanju politik in v znanosti, to pa zajema tudi prenos tehnologije, če naj bi spodbudili energijsko učinkovitost ter naložbe v trajnostne energetske tehnologije in infrastrukturo; je seznanjen z nedavno sprejetim sporočilom Komisije o zunanjem delovanju EU na področju energije, kjer je opredeljena njena odločenost za sodelovanje s tretjimi državami po vsem svetu in kjer spodbuja partnerske države, naj povečajo svoje podnebne ambicije in opredelijo svojo pot do podnebne nevtralnosti, pa tudi, naj vzpostavijo dolgoročne odnose, ki bodo vzajemno koristni, zlasti na področju energije;
90. pozdravlja, da namerava Komisija leta 2022 sprejeti akcijski načrt za digitalizacijo energetskega sektorja, zato da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju tehnologije in omogočila še bolj povezan energetski sistem, in sicer z inteligentnimi rešitvami v posameznih sektorjih ter z izboljšanim financiranjem v obdobju 2021–2027; želi opomniti, da se je treba za zagotovljeno odpornost energetskega sistema spoprijeti s kibernetskovarnostnimi tveganji v elektroenergetskem sektorju;
Raziskave, inovacije, digitalne tehnologije in vesoljska politika
91. je zadovoljen, da ima pri vsem naštetem pomembno vlogo tudi program Obzorje Evropa in da prispeva k podnebni nevtralnosti; meni, da bodo partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s skupnimi podjetji, spodbujala sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter tako prispevala k zelenemu prehodu, hkrati pa zagotovila, da bodo inovacije trajnostne, da bodo res na voljo, da bodo dostopne in cenovno sprejemljive; poudarja, kako pomembno je izboljšati dostop malih in srednjih podjetij do razpisov programa Obzorje Evropa in njihovo udeležbo ter bolje obveščati državljane o rezultatih evropskih projektov na področju raziskav in razvoja ter novih tehnologij, vključno z usmerjevalnimi projekti, zato da bi se povečala javna uporaba njihovih rezultatov in da bi bili državljani bolj seznanjeni z vlogo Unije;
92. pozdravlja, da imata program Copernicus in novi center znanja EU o opazovanju Zemlje nemajhno vlogo pri storitvi spremljanja kopnega, ozračja in morskega okolja; poudarjajo, kako pomembne so zmogljivosti satelitskega opazovanja za spremljanje, modeliranje in napovedovanje podnebnih sprememb ter da s tem podpirajo oblikovanje politik s tega področja;
93. poudarja, da je treba v raziskave, inovacije in uporabo novih trajnostnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, privabiti več javnih in zasebnih naložb v nujno potrebna nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki bodo prispevali k ciljem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma; poudarja, da bi bilo treba pri prihodnjih raziskavah in tehnologiji misliti tudi na trajnostnost in krožnost; obenem poudarja, da so pri raziskavah in inovacijah za reševanje podnebnih izzivov pomembne temeljne raziskave ter sodelovalni in transdisciplinarni pristop; nadalje poudarja, da je treba podpirati socialne inovacije, ki so nujne za zapolnjevanje perečih družbenih potreb in nerešenih izzivov, hkrati pa v zelenem prehodu opolnomočati ljudi;
94. poudarja, kako pomembno je zagotoviti usklajenost in doslednost spodbud za podpiranje inovativnih tehnologij, da bi dosegli cilje za leti 2030 in 2050, pri čemer pa je treba upoštevati tudi uporabo že zrelih tehnologij ter naložbe v nove tehnologije, ki jih je treba šele razviti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti;
95. poudarja, da je potreben dvojni, digitalni in zeleni prehod, in da morata iti z roko v roki; poudarja, da lahko pri podpiranju prehoda EU na zeleno gospodarstvo odločilno vlogo opravijo digitalne tehnologije; opozarja, da bo treba za okrevanje Unije zasnovati stabilen regulativni okvir, ki bo spodbujal splošni in tržni napredek na področju raziskav, inovacij in razvoja trajnostnih tehnologij, ter ustrezne razmere za njihovo financiranje;