C 149/34
SL
Uradni list Evropske unije
28.4.2023
četrtek 20. oktobra 2022
V. ker je organizacija Global Witness v letu 2020 zabeležila 227 umorov okoljevarstvenikov, med katerimi si jih je 71 % prizadevalo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem in industrijskim razvojem, ostali pa so izgubili življenje zaradi svojih prizadevanj za zaščito rek, obalnih območij in oceanov; ker je leta 2020 do nasilja zoper zagovornike zemljiških pravic in okolja prihajalo izrazito v državah svetovnega juga, medtem ko je bilo na svetovnem severu zabeležen manj kot 1 % napadov s smrtnim izidom; ker so bili med letoma 2015 in 2019 žrtve napadov s smrtnim izidom v tretjini primerov pripadniki domorodnih ljudstev, čeprav domorodne skupnosti predstavljajo zgolj 5 % svetovnega prebivalstva (17);
1. opozarja, da sta podnebna kriza in kriza glede biotske raznovrstnosti med največjimi izzivi človeštvu, zato morajo vse vlade in akterji po vsem svetu nemudoma storiti vse, da bi ju premagali, pri tem pa morajo upoštevati, da sta tesno prepleteni; poudarja, da so za izpolnitev naše skupne odgovornosti glede omejitve svetovnega segrevanja in preprečevanja izgube biotske raznovrstnosti ter s tem zaščite vsega planeta in dobrobiti sedanje in prihodnjih generacij potrebni mednarodno sodelovanje, sodelovanje regionalnih in lokalnih vlad, podjetij in drugih nedržavnih akterjev, solidarnost, pravičen prehod in dosledno ukrepanje, ki temelji na znanosti, ter neomajno prizadevanje za povečanje ambicij in uskladitev politik z njimi;
2. izraža zaskrbljenost v zvezi z ugotovitvami iz poročila programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 in dodatka k njemu, objavljenega 4. novembra 2021, zlasti ker bodo kljub bolj ambicioznim podnebnim zavezam, ki so bile dane pred in med konferenco COP26, predvidene emisije privedle do zvišanja temperature za 2,7 oC, če se bodo oznanjeni nacionalni cilji za leto 2030 v celoti dosegli in jih bodo spremljali drugi blažilni ukrepi, to pa je veliko več, ko določa cilj Pariškega sporazuma, tj. da bi svetovno segrevanje omejili na precej manj kot 2 oC in si prizadevali za omejitev na 1,5 oC; je zaskrbljen, ker emisije še vedno naraščajo, emisijska vrzel pa se povečuje; poudarja, da je za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC potrebno hitro, temeljito in trajno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, med drugim tudi 43-odstotno zmanjšanje svetovnih emisij CO2 do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 2019; opozarja, da so vse pogodbenice s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta priznale, da bi, če bi zvišanje povprečne svetovne temperature omejili na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo, znatno zmanjšali tveganja in posledice podnebnih sprememb;
3. poudarja, da bi lahko po ugotovitvah iz poročila programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 zmanjšanje emisij metana iz sektorjev fosilnih goriv, odpadkov in kmetijstva kratkoročno pomagalo premostiti emisijsko vrzel in zmanjšati segrevanje, opozarja pa, da bi bilo treba za to nemudoma določiti jasna pravila, ki bi bila usmerjena v dejansko zmanjšanje emisij in bi bila podprta z ureditvijo za spremljanje napredka in zagotavljanje preglednosti;
4. opozarja, da se vse več držav zavezuje, da bodo do sredine stoletja dosegle podnebno nevtralnost, vendar poudarja, da morajo te zaveze čim prej prevesti v trdne kratkoročne cilje, politike in ukrepe ter jih podpreti s finančnimi viri, nacionalno določene prispevke pa morajo v skladu s tem revidirati, tako da določijo višje podnebne cilje za leto 2030, da bi svetovne emisije čim prej dosegle vrhunec; se strinja z oceno programa OZN za okolje, da so v številnih nacionalnih podnebnih akcijskih načrtih podnebni ukrepi predvideni šele po letu 2030, številne dolgoročne zaveze glede podnebne nevtralnosti pa so zelo nejasne in netransparentne;
5. z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so po navedbah iz poročila Svetovne meteorološke organizacije o stanju podnebja štirje ključni podnebni kazalniki, tj. dvig morske gladine, vsebnost toplote v oceanih, njihovo zakisljevanje in koncentracija toplogrednih plinov, leta 2021 dosegli rekordno visoke vrednosti;
(17)
Global Witness, Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders (Zadnja obrambna črta: industrije, ki povzročajo podnebno krizo, in napadi zoper zagovornike zemljiških pravic in okolja), september 2021, https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.