C 149/34
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
28.4.2023
Joi, 20 oktombrie 2022
V. întrucât, în 2020, Global Witness a înregistrat asasinarea a 227 de apărători ai terenurilor și ai mediului, dintre care 71 % depuneau eforturi pentru apărarea pădurilor la nivel mondial împotriva defrișării și dezvoltării industriale, în timp ce alții au murit pentru eforturile lor de protejare a râurilor, a zonelor costiere și a oceanelor; întrucât, în 2020, violența împotriva apărătorilor terenurilor și ai mediului s-a concentrat într-o proporție covârșitoare în țările din sudul global și mai puțin de 1 % din toate atacurile letale înregistrate au fost consemnate în nordul global; întrucât, în perioada 2015-2019, peste o treime din toate atacurile fatale au vizat popoarele indigene, deși comunitățile indigene reprezintă doar 5 % din populația lumii (17),
1. reamintește că printre cele mai importante provocări cu care se confruntă umanitatea se numără criza climatică și cea a biodiversității și că toate guvernele și toți actorii de la nivel mondial trebuie să facă tot ce le stă în putere pentru a le depăși urgent, tratând cele două crize ca fiind strâns legate; subliniază că este nevoie de cooperare internațională, de participarea autorităților regionale și locale, a întreprinderilor, precum și a altor actori nestatali, de solidaritate, o tranziție justă, măsuri coerente bazate pe știință, precum și de un angajament neabătut de a crește nivelul de ambiție și de a alinia politicile cu această ambiție, pentru a ne onora datoria colectivă de a limita încălzirea globală și a împiedica pierderea biodiversității, protejând astfel întreaga planetă, precum și bunăstarea generală a generațiilor prezente și viitoare;
2. își exprimă îngrijorarea cu privire la constatările din raportul privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP și din addendumul la acesta publicat la 4 noiembrie 2021, în special cu privire la faptul că, în ciuda unor angajamente mai ambițioase în domeniul climei, anunțate înainte de COP26 și în timpul acesteia, emisiile preconizate vor antrena o creștere a temperaturii cu 2,7 oC la nivel mondial dacă obiectivele climatice naționale anunțate pentru 2030 sunt implementate integral, în combinație cu alte măsuri de atenuare, valoare mult peste obiectivele Acordului de la Paris de a limita încălzirea globală cu mult sub 2 oC și urmărind obiectivul 1,5 oC; este alarmat de faptul că emisiile continuă să crească, iar decalajul în materie de emisii se adâncește; subliniază că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC necesită reduceri rapide, profunde și susținute ale emisiilor globale de GES, inclusiv reducerea emisiilor globale de dioxid de carbon cu 43 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 2019; reamintește că, prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, toate părțile au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale ar reduce în mod semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice;
3. subliniază că, potrivit raportului privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP, reducerea emisiilor de metan din sectoarele combustibililor fosili, deșeurilor și agriculturii ar putea ajuta la eliminarea diferențelor de emisii și ar reduce încălzirea pe termen scurt, însă subliniază că, pentru a permite acest lucru, este nevoie urgentă de norme clar definite și care să urmărească realizarea unor reduceri efective ale emisiilor, sprijinite totodată de măsuri pentru urmărirea progreselor și asigurarea transparenței;
4. evidențiază numărul tot mai mare de țări care se angajează să atingă obiective de zero emisii nete până la jumătatea secolului, însă subliniază că aceste angajamente trebuie să fie transpuse urgent în obiective solide pe termen scurt, politici și acțiuni, să fie susținute de resurse financiare și să se reflecte în CSN revizuite, sub forma unor ținte climatice mai ambițioase în perspectiva anului 2030, pentru ca emisiile globale să atingă nivelul maxim cât mai curând posibil; este de acord cu evaluarea UNEP, conform căreia numeroase planuri naționale privind clima amână acțiunile până după 2030 și că multe dintre angajamentele pe termen lung pentru zero emisii nete prezintă mari ambiguități și nu sunt transparente;
5.
observă cu profundă îngrijorare cel mai recent raport al OMM privind situația climei, care arată că patru indicatori climatici cheie – creșterea nivelului mării, căldura apelor oceanice, acidificarea oceanelor și concentrațiile de GES – au atins noi recorduri în 2021;
(17)
Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, (Ultima linie de apărare, industriile care provoacă criza climatică și atacurile împotriva terenurilor și a apărătorilor mediului), septembrie 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/