28.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 149/49 Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris
88. mudina turpināt Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanu, lai saskaņotu nodokļu politiku ar enerģētikas un klimata mērķrādītājiem 2030. un 2050. gadam, vienlaikus novērtējot tās ietekmi, cita starpā uz patērētājiem, enerģētisko nabadzību un transporta nabadzību;
89. uzsver — lai gan Eiropa tiecas sasniegt savus vērienīgos mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam pasaulē sasniegtu emisiju nulles līmeni, būs vajadzīga koordinēta rīcība pasaules mērogā; uzsver, ka jaunattīstības valstīm būs nepieciešama starptautiskā palīdzība, lai tās varētu īstenot zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ciešu pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem politikas veidošanas un zinātnes jomās, tostarp tehnoloģiju nodošanas jomā, lai veicinātu energoefektivitāti un ieguldījumus ilgtspējīgās energotehnoloģijās un infrastruktūrā; norāda, ka Komisija nesen ir pieņēmusi paziņojumu par ES ārējo enerģētisko sadarbību, kurā cita starpā ir pausta apņēmība sadarboties ar trešām valstīm visā pasaulē un “mudināt partnervalstis ne tikai palielināt savus centienus klimata jomā un noteikt ceļus uz klimatneitralitāti, bet arī izveidot abpusēji izdevīgas ilgtermiņa attiecības, jo īpaši enerģētikas nozarē”;
90. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2022. gadā pieņemt rīcības plānu enerģētikas nozares digitalizācijai, lai ES izvirzītos par tehnoloģisko līderi un lai nodrošinātu integrētāku enerģētikas sistēmu ar viediem risinājumiem konkrētās nozarēs un uzlabotu finansējumu 2021.–2027. gadam; atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību;
Pētniecība, inovācija, digitālās tehnoloģijas un kosmosa politika
91. atzinīgi vērtē programmas “Apvārsnis Eiropa” nozīmi un tās devumu klimatneitralitātes nodrošināšanā; uzskata, ka partnerības pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, tostarp kopuzņēmumi, veicinās sadarbību starp publisko un privāto sektoru ar mērķi palīdzēt īstenot zaļo pārkārtošanos, vienlaikus nodrošinot inovāciju ilgtspēju, piekļūstamību un pieejamību cenas ziņā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot MVU piekļuvi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumiem un dalību tajos, kā arī uzlabot saziņu ar iedzīvotājiem un viņu iesaistīšanu saistībā ar Eiropas pētniecības un izstrādes projektu un jauno tehnoloģiju, tostarp “bākas projektu”, rezultātiem, lai palielinātu sabiedrības informētību un padarītu Savienības lomu redzamāku tās iedzīvotājiem;
92. atzinīgi vērtē Copernicus programmas un jaunā ES Zemes novērošanas zināšanu centra nozīmi zemes, atmosfēras un jūras vides monitoringa dienesta darbā; uzsver satelītnovērošanas spēju nozīmi klimata pārmaiņu uzraudzības, modelēšanas, prognozēšanas un atbalsta politikas veidošanā;
93. uzsver, ka ir jāpiesaista vairāk gan valsts, gan privātie ieguldījumi jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju pētniecībā, inovācijā un ieviešanā, tostarp darbietilpīgās nozarēs, lai izveidotu jaunus infrastruktūras tīklus un projektus, kas sekmē Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; uzsver, ka turpmākajā pētniecībā un tehnoloģijās būtu jāņem vērā ilgtspēja un apritīgums; vienlaikus uzsver fundamentālo pētījumu, kā arī pētniecības un inovācijas sadarbīgo un starpdisciplināro pieeju nozīmi klimata problēmu risināšanā; turklāt norāda, ka ir jāatbalsta sociālā inovācija, kas ir svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības neapmierinātās vajadzības un problēmas, vienlaikus dodot cilvēkiem iespēju īstenot zaļo pārkārtošanos;
94. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci, piedāvājot inovatīvu tehnoloģiju veicināšanas stimulus, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada mērķus, pievēršoties jau nobriedušu tehnoloģiju ieviešanai, kā arī ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kas jāizstrādā, lai vēlākais līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi;
95. uzsver, ka ir vajadzīga divējādā pārkārtošanās, kurā digitālā pārkārtošanās ir cieši saistīta ar zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām var būt būtiska nozīme, Savienības zaļās pārkārtošanās procesā; atgādina, ka Savienības atveseļošanai ir jāizveido stabils tiesiskais regulējums, kas sekmē progresu, ieskaitot tirgus virzītu progresu, pētniecībā, inovācijā un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādē, un jāizveido arī atbilstīgi nosacījumi to finansēšanai;