28.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 149/43 Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris
Centieni visās nozarēs
53. atgādina, ka Eiropas Klimata aktā ir iekļauta apņemšanās veicināt nozares specifikai atbilstošus dialogus un partnerības klimata jomā un tādēļ jāpanāk, ka iekļaujoši un reprezentatīvi veidojas vienots galveno ieinteresēto personu forums, tā mudinot nozares pašas izstrādāt indikatīvus brīvprātīgus ceļvežus un plānot savu pārkārtošanos, lai līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības izvirzīto klimatneitralitātes mērķi; uzsver, ka šie ceļveži varētu dot vērtīgu ieguldījumu, palīdzot nozarēm plānot investīcijas, kas nepieciešamas, lai pārkārtotos uz klimatneitrālu ekonomiku, un ar tiem arī varētu panākt, ka nozares ciešāk iesaistās centienos rast klimatneitrālus risinājumus;
54. aicina visas Puses steidzami rīkoties, lai samazinātu metāna emisijas; atzinīgi vērtē globālo metāna emisiju mazināšanas solījumu, kuru ES, ASV un vairākas citas valstis parakstīja COP 26 un kura mērķis ir līdz 2030. gadam par 30 % samazināt cilvēka darbības radītās metāna emisijas salīdzinājumā ar 2020. gada līmeni, kas ir pirmais solis ceļā uz UNEP ieteiktā 45 % samazinājuma sasniegšanu (22); mudina visas parakstītājas puses nodrošināt, ka līdz 2030. gadam to teritorijās tiek samazinātas metāna emisijas vismaz par 30 %, un pieņemt valsts pasākumus šā mērķa sasniegšanai; norāda, ka aptuveni 60 % no pasaules metāna emisijām rada tādi avoti kā lauksaimniecība, atkritumu poligoni, notekūdeņu attīrīšanas iekārtas un fosilā kurināmā ražošana un transportēšana pa cauruļvadiem; atgādina, ka metāns ir iedarbīga SEG ar 100 gadu globālās sasilšanas potenciālu un tā ietekme uz klimatu ir 28 reizes lielāka nekā CO2 ietekme 100 gadu laikposmā un 80 reižu spēcīgāka 20 gadu laikposmā; šajā ziņā uzsver, ka stingrāka rīcība, lai samazinātu metāna emisijas, ir viens no izmaksu ziņā efektīvākajiem pasākumiem, ar ko īstermiņā samazināt SEG emisijas; norāda, ka daudzas tehnoloģijas un prakse jau ir pieejamas, lai izmaksu ziņā efektīvi, ar zemām izmaksām vai negatīvām izmaksām mazinātu metāna emisijas; norāda, ka metāna emisijas lauksaimniecībā galvenokārt rada aizvien pieaugošais lauksaimniecības dzīvnieku skaits un ka lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu un gremošanas trakta fermentācijas emisijas veido aptuveni 32 % no antropogēnajām metāna emisijām; šajā ziņā ņem vērā priekšlikumu par metāna emisiju samazināšanu enerģētikas nozarē, ko Komisija iesniedza 2021. gada decembrī; aicina pieņemt juridiski saistošus papildu leģislatīvus pasākumus, lai risinātu emisiju problēmas citās nozarēs, kas rada emisijas, noteikt juridiski saistošus Savienības metāna emisiju samazināšanas mērķus, kā arī iekļaut metānu direktīvas par gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu reglamentēto piesārņojošu vielu sarakstā; atkārtoti aicina pievērsties lauksaimniecības dzīvnieku blīvumam ES, lai nodrošinātu vērienīgu SEG emisiju samazinājumu šajā nozarē; atkārtoti pauž nostāju, ka ir jāpārorientējas uz veselīgāku pārtiku, uzturu un dzīvesveidu, tostarp vairāk jālieto ilgtspējīgi un reģionāli audzēti augi un augu izcelsmes pārtika, un ka ir jānovērš gaļas un pārmērīgi pārstrādātu produktu pārmērīgs patēriņš;
55. uzskata, ka ilgtspējīgiem lauksaimnieciskās ražošanas modeļiem nepieciešama globālu standartu noteikšana, izmantojot starpnozaru daudzdisciplināro pieeju “Viena veselība” (23), lai nodrošinātu pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā arī izpildītu Parīzes nolīguma un Glāzgovas Klimata pakta saistības;
56. atzīst, ka klimata pārmaiņas veicinās antibiotiku rezistences palielināšanos, un tāpēc aicina Puses noslēgt globālu vienošanos, lai samazinātu antibakteriālo līdzekļu lietošanu un apkarotu rezistences risku;
57. uzsver, ka transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā kopš 1990. gada emisijas ES līmenī ir vienīgi augušas un ka tas nav savienojams ar ES mērķiem klimata jomā, kuru sasniegšanai vajadzīga plašāka un straujāka emisiju samazināšana visās sabiedrības nozarēs, tostarp aviācijā un jūrniecībā; uzskata, ka nolūkā panākt NND atbilstību saistībām, kas saskaņā ar Parīzes nolīgumu jāpilda visas ekonomikas mērogā, Puses stingri jāmudina, lai tās savos NND ņemtu vērā arī starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītās emisijas un vienotos par pasākumiem un tos īstenotu starptautiskā, reģionu un valsts līmenī ar mērķi samazināt šo nozaru radītās emisijas, tostarp ar CO2 nesaistīto aviācijas ietekmi; turklāt atgādina, ka IEA norādījusi, ka visiem jaunajiem vieglajiem automobiļiem, ko laiž tirgū visā pasaulē, līdz 2035. gadam ir jābūt nulles emisijām, lai līdz 2050. gadam sasniegtu neto nulles emisijas;
58. uzsver jūrniecības un aviācijas emisiju iekļaušanu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), kas varētu kļūt par paraugu arī citām valstīm un kas veicinās vērienīgāku mērķu sasniegšanu starptautiskā līmenī, tostarp Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) un Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO); pauž bažas par lēno progresu, kas
(22) (23)
UNEP 2021. gada globālais metāna novērtējums.
https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1