C 149/34
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
28.4.2023.
Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris
V. tā kā 2020. gadā Global Witness uzskaitīja 227 nogalinātus zemes un vides aizstāvjus, no kuriem 71 % strādāja, lai aizsargātu pasaules mežus no atmežošanas un rūpnieciskās attīstības, bet citi gāja bojā, jo aizsargāja upes, piekrastes teritorijas un okeānus; tā kā 2020. gadā vardarbība pret zemes un vides aizstāvjiem pārsvarā bija koncentrēta pasaules dienvidu valstīs un mazāk nekā 1 % no visiem reģistrētajiem letālajiem uzbrukumiem bija reģistrēti globālajos ziemeļos; tā kā no 2015. līdz 2019. gadam vairāk nekā trešdaļa no visiem uzbrukumiem ar letālām sekām bija vērsti pret pirmiedzīvotājiem, lai gan pirmiedzīvotāju kopienas veido tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju skaita (17),
1. atgādina, ka klimata un biodaudzveidības krīze ir viena no svarīgākajām problēmām, ar ko saskaras cilvēce, un ka visām valdībām un dalībniekiem visā pasaulē ir jādara viss iespējamais, lai tās steidzami pārvarētu, uzskatot abas krīzes par cieši saistītām; uzsver, ka vajadzīga starptautiska sadarbība, reģionālo un vietējo pašvaldību, uzņēmumu un citu nevalstisko dalībnieku iesaiste, solidaritāte, taisnīga pārkārtošanās, zinātnē balstīta saskaņota rīcība, kā arī nelokāma apņemšanās darīt vairāk un pielīdzināt politiku atbilstīgi šīm vērienīgajām iecerēm, lai izpildītu mūsu kopīgo pienākumu ierobežot globālo sasilšanu, novērst biodaudzveidības zudumu un līdz ar to aizsargāt planētu kopumā un visu tagadējo un nākamo paaudžu labbūtību;
2. pauž bažas par UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumā un tā 2021. gada 4. novembrī publicētajā papildinājumā iekļautajiem konstatējumiem, jo īpaši par to, ka, neraugoties uz vērienīgākiem solījumiem klimata jomā, par kuriem tika paziņots pirms COP 26 un tās laikā, prognozētās emisijas virza pasauli uz temperatūras paaugstināšanos par 2,7 oC, ja paziņotie valstu klimata mērķi 2030. gadam tiks pilnībā īstenoti kopā ar citiem mitigācijas pasākumiem, kas ievērojami pārsniedz Parīzes nolīguma mērķus ierobežot globālo sasilšanu krietni zem 2 oC atzīmes un turpināt centienus to ierobežot līdz 1,5 oC; pauž satraukumu par to, ka emisijas joprojām pieaug un ka emisiju samazināšanas deficīts palielinās; uzsver, ka globālās sasilšanas ierobežošanai līdz 1,5 oC nepieciešams strauji, ievērojami un noturīgi samazināt globālās SEG emisijas, kā arī līdz 2030. gadam par 43 % ierobežot CO2 emisijas pasaulē salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni; atgādina, ka, pieņemot Glāzgovas Klimata paktu, visas puses ir atzinušas, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riski un šādu pārmaiņu ietekme;
3. uzsver, ka saskaņā ar UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu fosilā kurināmā, atkritumu un lauksaimniecības nozaru radīto metāna emisiju samazināšana varētu palīdzēt īstermiņā novērst emisiju samazināšanas deficītu un ierobežot sasilšanu, taču uzsver, ka, lai tas notiktu, ir steidzami vajadzīgi skaidri definēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt faktisku emisiju samazinājumu, kam papildus īstenotu pasākumus progresa uzraudzīšanai un pārredzamības nodrošināšanai;
4. uzsver, ka aizvien vairāk valstu apņemas līdz gadsimta vidum sasniegt neto nulles emisiju mērķrādītājus, taču uzsver, ka šādas saistības steidzami jāintegrē stabilos īstermiņa mērķrādītājos, rīcībpolitikās un darbībās, kas jānodrošina ar finanšu līdzekļiem un jāatspoguļo pārskatītajos NND kā palielināti klimata mērķrādītāji 2030. gadam, lai pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas iespējami ātrāk sasniegtu maksimumu; piekrīt UNEP novērtējumam, ka daudzos nacionālajos klimata plānos rīcība novilcināta līdz 2030. gadam un ka daudzi ilgtermiņa solījumi par nulles neto emisijām ir ļoti neskaidri;
5. ar dziļām bažām atzīmē PMO jaunāko ziņojumu par klimata stāvokli, kurā norādīts, ka 2021. gadā četri galvenie klimata rādītāji — jūras līmeņa celšanās, okeānu karstums, okeānu paskābināšanās un SEG koncentrācija — pārspēja jaunus rekordus;
(17)
Global Witness, “Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, 2021. gada septembris, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-linedefence/.