28.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 149/115 Trešdiena, 2022. gada 19. oktobris
25. aicina ES programmās dot priekšroku projektiem, kas veicina un atbalsta tādu darbvietu radīšanu, kurās ievēro tiesības, tostarp stabilu un reglamentētu algu līmeni un darba tiesiskās attiecības;
26.
piekrīt Padomes nostājai attiecībā uz 2.a izdevumu kategoriju;
2.b izdevumu apakškategorija.
Noturība un vērtības
27. atkārtoti norāda, ka, neraugoties uz Parlamenta prasībām iekļaut ESAI ārpus maksimālajiem apjomiem, refinansēšanas izmaksas tiek segtas no 2.b izdevumu kategorijas; norāda, ka, ņemot vērā neparedzēto situāciju finanšu tirgos, kuru izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kas turpina negatīvi ietekmēt Savienības ekonomiku, virzot to zemākas izaugsmes, augstākas inflācijas un aizvien augstāku procentu likmju virzienā, ESAI finansēšanas izmaksām paredzētā pozīcija, visticamāk, būs jāizmanto visā pilnībā un ļoti iespējams, ka vajadzības var pārsniegt budžetā paredzēto summu; pauž nožēlu par to, ka tas de facto ietekmē programmas tajā pašā izdevumu kategorijā, ierobežojot Komisijas spēju vajadzības gadījumā ierosināt līdzekļu palielinājumu, kas pārsniedz plānoto finansējumu; norāda, ka ESAI finansēšanas izmaksas nevajadzētu segt no īpašiem instrumentiem, kas paredzēti tam, lai risinātu neparedzētas problēmas, piemēram, Ukrainā notiekošā kara sekas un enerģētikas krīzi;
28. tāpēc ierosina par 200 miljoniem EUR palielināt līdzekļus, kas budžeta projektā paredzēti pamatprogrammai Erasmus+, kura vērsta uz mācību mobilitāti izglītībā un apmācībā, saskaņā ar Komisijas konstatēto vajadzību sniegt atbalstu Ukrainas studentiem un mācībspēkiem, kā arī citiem studentiem saistībā ar augsto inflāciju; uzsver, ka šīs apropriācijas arī palīdzēs izlīdzināt programmas Erasmus+ finanšu profilu, kurā finansējums koncentrēts perioda beigās, un nodrošinās konsekventāku gada finansējumu programmai, kurā pieprasījums gadu no gada ir stabils; turklāt uzsver, ka lielāki resursi palīdzēs īstenot pašreizējos centienus padarīt šo programmu zaļāku un iekļaujošāku, kā arī dos iespēju turpināt darbu ar 2022. gadā — Eiropas Jaunatnes gadā — gūtajiem rezultātiem; norāda uz priekšsēdētājas fon der Leienas runā par stāvokli Savienībā pausto paziņojumu, ka 2023. gadam vajadzētu būt Eiropas Prasmju gadam, kam būtu vajadzīgs atbalsts 2023. gada budžetā;
29. atgādina, ka sporta sadaļā Erasmus+ atbalsta bezpeļņas sporta pasākumus, kuru mērķis ir turpināt attīstīt Eiropas dimensiju sportā un sekmēt tautas sportam svarīgus jautājumus; uzsver sporta būtisko nozīmi diskriminācijas novēršanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā; tāpēc atbalsta nepieciešamu un mērķorientētu palielinājumu 10 miljonu EUR apmērā sportam paredzētajai pozīcijai, lai šī programma varētu atbalstīt Speciālās olimpiskās spēles, kas 2023. gadā notiks Berlīnē;
30. uzsver, ka Eiropas Solidaritātes korpuss (ESK) palīdz jauniešiem iegūt praktisku pieredzi citā dalībvalstī, tādējādi palielinot viņu nodarbināmību un iespējas dzīvē; turklāt uzsver, ka ESK finansē brīvprātīgu humānās palīdzības darbu, kura veikšanā tiek izmantots humānās palīdzības korpuss, kas var sniegt svarīgu humāno palīdzību ārpus konflikta zonām; tāpēc nolemj palielināt ESK apropriācijas, par 8 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu;
31. uzsver, ka Covid-19 pandēmija vēl nav beigusies, un īpaši uzsver, ka ir jāsaglabā atbalsts veselības sistēmām, lai uzlabotu to noturību un uzlabotu sagatavotību, izmantojot programmu “ES — veselībai”; uzsver arī šīs programmas būtisko nozīmi Vēža uzveikšanas plāna, Eiropas Zāļu stratēģijas un jaunizveidotās Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādes atbalstīšanā; tāpēc atceļ Padomes ierosināto nesamērīgo un nepamatoto samazinājumu un palielina programmas finansējumu, par 25 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, cita starpā tādēļ, lai atbalstītu darbības ar mērķi panākt tādu vispārēju veselības apdrošināšanu visā Savienībā, kas ietvertu kvalitatīvu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem;
32. uzsver, ka dabas katastrofas Eiropā kļūst aizvien biežākas un smagākas, ko pavisam nesen ir apliecinājuši rekordlielie dabas ugunsgrēki 2022. gada vasarā; pauž nožēlu par to, ka klimata pārmaiņu dēļ šādi ekstrēmi laikapstākļu notikumi, kas bieži vien izraisīs ārkārtas situācijas, kļūs aizvien intensīvāki un biežāki; šī iemesla dēļ un saskaņā ar Komisijas priekšsēdētājas solījumu 2022. gada runā par stāvokli Savienībā nolemj par 20 miljoniem EUR palielināt Savienības civilās aizsardzības mehānisma finansējumu, lai uzlabotu Savienības reaģēšanas spējas un labāk aizsargātu tās iedzīvotājus, cita starpā uzlabojot spēju izmantot medicīniskās vienības ārkārtas situācijās, un uzsver nepieciešamību ieguldīt pasākumos, kas palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām īpaši neaizsargātos reģionos;