2023 4 28
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 149/49 2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis
88. ragina tęsti darbą, susijusį su Energijos mokesčių direktyvos persvarstymu, siekiant suderinti mokesčių politiką su 2030 m. ir 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslais, kartu įvertinant jos poveikį, be kita ko, vartotojams, energijos nepritekliui ir transporto nepritekliui;
89. pabrėžia, kad, nors Europa siekia įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus, norint ne vėliau kaip iki 2050 m. iki nulio sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį pasaulyje, reikės koordinuotų pasaulinių veiksmų; pabrėžia, kad besivystančioms šalims reikės tarptautinės pagalbos, kad jos galėtų pereiti prie žaliosios ekonomikos; pabrėžia, kad svarbu stiprinti glaudų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dalytis gerąja praktika su tarptautiniais partneriais politikos formavimo ir mokslo srityse, įskaitant technologijų perdavimą, siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir investicijas į tvariosios energetikos technologijas ir infrastruktūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija neseniai priėmė komunikatą dėl ES išorės veiksmų energetikos srityje, kuris apima jos pasiryžimą bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis visame pasaulyje ir skatinti „šalis partneres didinti savo klimato srities užmojus ir apibrėžti, kaip sieks poveikio klimatui neutralumo, taip pat užmegzti ilgalaikius abipusiškai naudingus santykius, visų pirma energetikos srityje“;
90. palankiai vertina Komisijos ketinimą 2022 m. priimti energetikos sektoriaus skaitmeninimo veiksmų planą, kad ES taptų technologijų lydere ir būtų sudarytos sąlygos sukurti labiau integruotą energetikos sistemą su pažangiais sprendimais konkrečiuose sektoriuose ir geresniu finansavimu 2021–2027 m. laikotarpiu; primena, kad svarbu šalinti kibernetinio saugumo riziką energetikos sektoriuje siekiant užtikrinti energijos sistemų atsparumą;
Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika
91. palankiai vertina programos „Europos horizontas“ vaidmenį ir indėlį siekiant poveikio klimatui neutralizavimo; laikosi nuomonės, kad partnerystės pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant bendrąsias įmones, skatins viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie žaliosios pertvarkos, kartu užtikrinant, kad inovacijos būtų tvarios, prieinamos, pasiekiamos ir įperkamos; pabrėžia, kad svarbu gerinti MVĮ prieigą prie kvietimų teikti pasiūlymus pagal programą „Europos horizontas“ ir jų dalyvavimą, taip pat geriau informuoti piliečius apie Europos mokslinių tyrimų ir plėtros projektų ir naujų technologijų, įskaitant pavyzdinius projektus, rezultatus ir juos įtraukti, siekiant padidinti įsisavinimą visuomenėje ir užtikrinti, kad Sąjungos vaidmuo būtų labiau matomas jos piliečiams;
92. palankiai vertina programos „Copernicus“ ir naujo ES Žemės stebėjimo žinių centro, skirto sausumos, atmosferos ir jūrų aplinkos stebėsenos paslaugoms, vaidmenį; pabrėžia palydovinio stebėjimo pajėgumų svarbą stebint, modeliuojant, prognozuojant ir padedant formuoti politiką klimato kaitos srityje;
93. pabrėžia, kad reikia pritraukti daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į naujų tvariųjų technologijų mokslinius tyrimus, inovacijas ir diegimą, be kita ko, daug darbo jėgos reikalaujančiose pramonės srityse, ir į būtinus naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, kuriais prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo; pabrėžia, kad vykdant būsimus mokslinius tyrimus ir kuriant technologijas turėtų būti atsižvelgiama į tvarumą ir žiediškumą; sykiu pabrėžia fundamentaliųjų mokslinių tyrimų, taip pat bendradarbiavimu grindžiamo ir tarpdalykinio požiūrio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje svarbą sprendžiant klimato problemas; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti socialines inovacijas, kurios yra būtinos siekiant patenkinti netenkinamus visuomenės poreikius ir spręsti iššūkius, drauge įgalinant žmones per žaliąją pertvarką;
94. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti paskatų, kuriomis skatinamos novatoriškos technologijos siekiant 2030 ir 2050 m. tikslų, nuoseklumą ir suderinamumą, sprendžiant jau brandžių technologijų diegimo klausimą, taip pat investicijas į naujas technologijas, kurias reikia sukurti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas Sąjungos tikslas užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;
95. pabrėžia, kad reikia dvejopos pertvarkos, kurioje skaitmeninė ir žalioji pertvarka būtų neatsiejamos; pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos gali atlikti esminį vaidmenį Sąjungos žaliojoje pertvarkoje; primena, kad, siekiant Sąjungos ekonomikos atsigavimo, reikia sukurti stabilią reguliavimo sistemą, kuri sudarytų palankias sąlygas pažangai mokslinių tyrimų, inovacijų ir tvarių technologijų plėtros srityje, įskaitant į rinką orientuotą pažangą, ir tinkamas jų finansavimo sąlygas;