2023 4 28
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 149/43 2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis
Pastangos visuose sektoriuose
53. primena, kad Europos klimato teisės akte numatytas įsipareigojimas sudaryti palankesnes sąlygas konkretiems sektoriams skirtiems dialogams ir partnerystėms klimato klausimais, įtraukiai ir reprezentatyviai suburiant pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, kad sektoriai būtų skatinami patys parengti neprivalomas orientacines veiksmų gaires ir planuoti savo perėjimą prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo įgyvendinimo iki 2050 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad šios veiksmų gairės galėtų būti vertingas indėlis padedant sektoriams planuoti būtinas investicijas į perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir taip pat galėtų padėti didinti sektorių dalyvavimą ieškant neutralaus poveikio klimatui sprendimų;
54. ragina visas šalis kuo greičiau imtis veiksmų, kad būtų sumažintas išmetamas metano kiekis; palankiai vertina Pasaulinį įsipareigojimą dėl metano, kurį ES, JAV ir daugelis kitų šalių prisiėmė per COP 26 ir kuriuo siekiama iki 2030 m.
30 proc. sumažinti visą dėl žmogaus veiklos išmetamą metano kiekį, palyginti su 2020 m. lygiu, nes tai yra pirmas žingsnis siekiant 45 proc. sumažinimo tikslo, kaip rekomendavo UNEP (22); primygtinai ragina visas konvenciją pasirašiusias šalis užtikrinti, kad iki 2030 m. jos bent 30 proc. sumažintų savo teritorijose išmetamo metano kiekį, ir priimti nacionalines priemones šiam tikslui pasiekti; pažymi, kad apie 60 proc. viso pasaulio metano išmetama iš tokių šaltinių kaip žemės ūkis, sąvartynai, nuotekų valymo įrenginiai ir iškastinio kuro gamyba bei transportavimas vamzdynais; primena, kad metanas yra stiprios ŠESD, kurių poveikis klimatui yra 28 kartais didesnis už CO2 per 100 metų laikotarpį ir 80 kartų didesnis per 20 metų laikotarpį; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad ryžtingesni veiksmai mažinant išmetamą metano kiekį yra viena iš ekonomiškai efektyviausių priemonių siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį trumpuoju laikotarpiu; pažymi, kad jau yra daug technologijų ir būdų, kaip ekonomiškai efektyviai, mažomis arba neigiamomis sąnaudomis sumažinti išmetamą metano kiekį; pažymi, kad metano išmetimą žemės ūkyje daugiausia skatina didėjantis gyvulių skaičius ir kad dėl mėšlo ir žarnyno fermentacijos gyvulių išmetami teršalai sudaro apytiksliai 32 proc. antropogeninės kilmės metano kiekio; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pasiūlymą mažinti energetikos sektoriuje išmetamą metano kiekį, kurį Komisija pristatė 2021 m. gruodžio mėn.; ragina priimti papildomas privalomas teisėkūros priemones, kuriomis būtų sprendžiama išmetamųjų teršalų problema kituose taršiuose sektoriuose, nustatyti privalomus Sąjungos išmetamo metano kiekio mažinimo tikslus, taip pat įtraukti metaną į Nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų direktyvą kaip reglamentuojamus teršalus; pakartoja savo raginimą spręsti gyvulių tankumo ES klausimą siekiant užtikrinti plataus užmojo išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą šiame sektoriuje; pakartoja savo poziciją, kad reikia keisti vartojimo modelius ir pereiti prie sveikesnių maisto produktų, mitybos ir gyvenimo būdo, įskaitant didesnį tvariai ir regione pagamintų augalų ir augalinių maisto produktų vartojimą, ir kad reikia spręsti perteklinio mėsos ir itin perdirbtų produktų vartojimo problemą;
55. mano, kad taikant tvarios žemės ūkio gamybos modelius reikia nustatyti pasaulinius standartus naudojant tarpsektorinę, daugiadalykę koncepciją „Viena sveikata“ (23), siekiant užtikrinti perėjimą prie tvarių maisto sistemų, taip pat įgyvendinti Paryžiaus susitarimo ir Glazgo klimato pakto įsipareigojimus;
56. pripažįsta, kad klimato kaita prisidės prie padidėjusio atsparumo antibiotikams, todėl ragina šalis pasiekti visuotinį susitarimą sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą ir kovoti su atsparumo rizika;
57. pabrėžia, kad transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis ES lygmeniu nuo 1990 m. padidėjo, ir tai nesuderinama su ES klimato tikslais, pagal kuriuos reikia labiau ir greičiau mažinti visų visuomenės sektorių, įskaitant aviacijos ir jūrų sektorius, išmetamų teršalų kiekį; mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai atitiktų visos ekonomikos mastu prisiimtus įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, konvencijos šalys turėtų būti primygtinai raginamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamus teršalus į jų prisiimtus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus bei susitarti dėl tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens priemonių ir jas įgyvendinti, siekiant sumažinti šiuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekį, įskaitant su CO2 nesusijusį aviacijos poveikį; be to, primena, kad, TEA teigimu, norint iki 2050 m. pasiekti nulinį grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį, visi nauji pasaulyje rinkai pateikiami lengvieji automobiliai iki 2035 m. turi užtikrinti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį;
58. atkreipia dėmesį į tai, kad jūrų ir aviacijos sektoriuose išmetami teršalai turi būti įtraukti į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) – tai taip pat galėtų būti pavyzdys kitoms šalims ir padės siekti platesnių užmojų tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, Tarptautinėje jūrų organizacijoje (IMO) ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje
(22) (23)
UNEP 2021 m. pasaulinis metano vertinimas.
https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1