C 149/34
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 28
2022 m. spalio 20 d., ketvirtadienis
V. kadangi 2020 m. „Global Witness“ užregistravo 227 žemės ir aplinkos gynėjų žmogžudystes, iš kurių 71 proc. dirbo gindami pasaulio miškus nuo miškų naikinimo ir pramonės plėtros, o kiti žuvo dirbdami savo darbą, susijusį su upių, pakrančių zonų ir vandenynų apsauga; kadangi 2020 m. daugiausia smurto prieš žemės ir aplinkos gynėjus įvykdyta globaliuosiuose Pietuose, o globaliojoje Šiaurėje užfiksuota mažiau nei 1 proc. visų registruotų mirtinų išpuolių; kadangi 2015–2019 m. daugiau nei trečdalis visų mirtinų išpuolių buvo nukreipti prieš čiabuvius, nepaisant to, kad jie sudaro tik 5 proc. pasaulio gyventojų (17);
1. primena, kad klimato ir biologinės įvairovės krizės yra bene didžiausi iššūkiai, su kuriais susiduria žmonija, ir kad viso pasaulio vyriausybės ir subjektai turi visomis išgalėmis stengtis kuo skubiau juos įveikti ir traktuoti šias krizes kaip susijusias; pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas, regioninių ir vietos vyriausybių, įmonių, taip pat kitų nevalstybinių subjektų dalyvavimas, solidarumas, teisinga pertvarka, nuoseklūs veiksmai, grindžiami mokslu ir tvirtu įsipareigojimu didinti užmojus ir derinti politiką su užmojais, yra būtini siekiant įvykdyti mūsų bendrą pareigą apriboti pasaulio klimato atšilimą bei užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui ir taip apsaugoti visą planetą ir dabartinės bei ateities kartų gerovę;
2. reiškia susirūpinimą dėl UNEP 2021 m. išmetamųjų teršalų kiekio atotrūkio ataskaitos išvadų ir jos 2021 m. lapkričio 4 d. paskelbto priedo, visų pirma dėl to, kad, nepaisant prisiimtų platesnio užmojo įsipareigojimų klimato srityje, paskelbtų iki COP 26 ir jo metu, prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis leis pasaulio temperatūrai ir toliau kilti 2,7 oC, jei kartu su kitomis klimato kaitos švelninimo priemonėmis nebus visapusiškai įgyvendinti nacionaliniai 2030 m. klimato tikslai, kurie turėtų gerokai viršyti Paryžiaus susitarimo tikslus norint užtikrinti, kad visuotinis atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC ir siektų 1,5 oC; yra susirūpinęs dėl to, kad tebedidėja ir išmetamųjų teršalų kiekis, ir atotrūkis išmetamųjų teršalų srityje; pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5 oC, reikia greitai, iš esmės ir tvariai sumažinti pasaulinį išmetamą ŠESD kiekį, be kita ko, iki 2030 m. išmetamą CO2 kiekį sumažinti 43 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; primena, kad priimdamos Glazgo klimato paktą visos šalys pripažino, jog apribojus vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, būtų gerokai sumažinta klimato kaitos rizika ir poveikis;
3. pabrėžia, kad, remiantis UNEP 2021 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje, išmetamo metano kiekio mažinimas iškastinio kuro, atliekų ir žemės ūkio sektoriuose galėtų padėti panaikinti atotrūkį išmetamųjų teršalų srityje ir sumažinti atšilimą trumpuoju laikotarpiu, tačiau pažymi, jog tam, kad tai įvyktų, būtina skubiai nustatyti aiškiai apibrėžtas taisykles, kuriomis būtų siekiama faktiškai sumažinti išmetamą teršalų kiekį, kartu taikant pažangos stebėjimo ir skaidrumo užtikrinimo priemones;
4. pabrėžia, kad vis daugiau valstybių įsipareigoja iki amžiaus vidurio pasiekti nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslus, tačiau pažymi, kad šie įsipareigojimai turi būti skubiai paversti tvirtais trumpalaikiais tikslais, politika ir veiksmais, kurie būtų užtikrinami finansiniais ištekliais ir atsispindėtų jų persvarstytuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose kaip padidinti 2030 m. klimato srities tikslai, kad pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis kuo greičiau nustotų didėti; yra tokios pat nuomonės kaip UNEP, kad daugumoje nacionalinių klimato politikos veiksmų planų veiksmų numatoma imtis po 2030 m. ir kad dauguma ilgalaikių su poveikio klimatui neutralumu susijusių pažadų yra gana dviprasmiški ir stokoja skaidrumo;
5.
su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į naujausią WMO klimato būklės ataskaitą, iš kurios matyti, kad keturi svarbūs klimato rodikliai: jūros lygio didėjimas, vandenynų šilimas, vandenynų rūgštėjimas ir ŠESD koncentracija – 2021 m. buvo rekordiškai aukšti;
(17)
„Global Witness“, „Paskutinė gynybos linija.
Pramonės sektoriaus šakos, dėl kurių kyla klimato krizė ir išpuoliai prieš žemės ir aplinkos gynėjus“ (angl. „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders“), 2021 m. rugsėjo mėn., https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.