2023.4.28.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 149/49 2022. október 20., csütörtök
88.
ösztönzi az energiaadó-irányelv felülvizsgálatára irányuló, folyamatban lévő munkát, amelynek célja az adópolitikák összehangolása a 2030-ra és 2050-ra kitűzött energia- és éghajlat-politikai célokkal, miközben értékeli annak többek között a fogyasztókra, az energiaszegénységre és a közlekedési szegénységre gyakorolt hatásait;
89. hangsúlyozza, hogy bár Európa ambiciózus céljainak elérésén dolgozik, a globális nettó nulla kibocsátás legkésőbb 2050-ig történő eléréséhez összehangolt globális fellépésre lesz szükség; kiemeli, hogy a fejlődő országoknak nemzetközi támogatásra lesz szükségük a zöld átállás megvalósításához; hangsúlyozza a nemzetközi partnerekkel folytatott szoros, határokon átnyúló együttműködés megerősítése és a bevált gyakorlatok megosztásának fontosságát a szakpolitikai döntéshozatal és a tudomány területén, ideértve a technológiaátadást is, az energiahatékonyság, valamint a fenntartható energiatechnológiákba és infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása érdekében; tudomásul veszi, hogy a Bizottság nemrégiben elfogadta az EU külső energiaügyi szerepvállalásáról szóló közleményét, amely tartalmazza, hogy eltökélt szándéka, hogy világszerte együttműködik a harmadik országokkal, és ösztönzi „a partnerországokat éghajlati törekvéseik fokozására és a klímasemlegességhez vezető útjuk meghatározására, egyúttal pedig kölcsönösen előnyös, hosszú távú kapcsolatokat alakítson ki, különösen az energia területén”;
90.
üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2022-ben cselekvési tervet fogadjon el az energiaágazat digitalizációjára vonatkozóan annak érdekében, hogy az EU a technológia területén vezető szerepet játsszon, és hogy létrejöhessen egy olyan, integráltabb energiarendszer, amely intelligens megoldásokkal rendelkezik bizonyos ágazatokban és jobb finanszírozásban részesül a 2021–2027-es időszakra; emlékeztet annak fontosságára, hogy az energiarendszerek rezilienciájának biztosítása érdekében foglalkozni kell az energiaágazat kiberbiztonsági kockázataival;
Kutatás, innováció, digitális technológiák és űrpolitika
91.
üdvözli a Horizont Európa program szerepét és annak hozzájárulását a klímasemlegességhez; úgy véli, hogy a Horizont Európa keretében létrehozott partnerségek – köztük a közös vállalkozások – elő fogják mozdítani a köz- és a magánszektor közötti együttműködést azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a zöld átállás megvalósításához, miközben biztosítják, hogy az innovációk fenntarthatóak legyenek, rendelkezésre álljanak, hozzáférhetőek és megfizethetőek legyenek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy javítsák a kkv-k hozzáférését és részvételét a Horizont Európa pályázati felhívásaiban, valamint hogy javítsák a polgárok tájékoztatását az európai K+F projektek és az új technológiák – többek között a világítótorony-projektek – eredményeiről és bevonják őket annak érdekében, hogy növeljék a polgárok körében való elterjedését és láthatóbbá tegyék az Unió szerepét a polgárok számára;
92.
üdvözli a Kopernikusz program és az új uniós Föld-megfigyelési Tudásközpont szerepét a szárazföld, a légkör és a tengeri környezet megfigyelése terén; hangsúlyozza a műholdas megfigyelési kapacitások fontosságát az éghajlatválto­ zással kapcsolatos politikai döntéshozatal nyomon követése, modellezése, előrejelzése és támogatása szempontjából;
93. hangsúlyozza, hogy több köz- és magánberuházást kell vonzani az új fenntartható technológiák kutatásába, innovációjába és bevezetésébe, többek között a munkaerő-igényes iparágakba, valamint az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás céljaihoz hozzájáruló, szükséges új infrastrukturális hálózatokba és projektekbe; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli kutatásnak és technológiának figyelembe kell vennie a fenntarthatóságot és a körforgásos jelleget; hangsúlyozza ugyanakkor az alapkutatás, valamint a kutatás és innováció (K+I) terén az együttműködésen alapuló és transzdiszciplináris megközelítések fontosságát az éghajlati kihívások kezelésében; rámutat továbbá arra, hogy támogatni kell a szociális innovációt, amely elengedhetetlen a kielégítetlen társadalmi igények és kihívások kezeléséhez, miközben lehetővé teszi az emberek szerepvállalását a zöld átállás során;
94. hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az innovatív technológiák előmozdítását célzó ösztönzők koherenciáját a 2030-as és 2050-es célok elérése érdekében, foglalkozva a már kiforrott technológiák bevezetésével, valamint az olyan új technológiákba történő beruházásokkal, amelyeket ki kell fejleszteni ahhoz, hogy megvalósuljon a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó uniós célkitűzés;
95. hangsúlyozza, hogy kettős átállásra van szükség, amelyben a digitális és a zöld átállás szorosan összekapcsolódik; hangsúlyozza, hogy a digitális technológiák alapvető szerepet játszhatnak az EU zöld átállásában; emlékeztet arra, hogy az Unió helyreállításához olyan stabil, a fejlődést – beleértve a piacvezérelt előrelépést is – elősegítő szabályozási keret létrehozására van szükség, amely elősegíti a kutatást, az innovációt és a fenntartható technológiák fejlesztését, valamint megfelelő feltételeket teremt finanszírozásukhoz;