C 149/34
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.28.
2022. október 20., csütörtök
V. mivel 2020-ban a Global Witness 227 föld- és környezetvédő meggyilkolását jegyezte fel, akiknek 71 %-a azon dolgozott, hogy megvédje a világ erdőit az erdőirtással és az ipari fejlődéssel szemben, míg mások a folyók, part menti területek és óceánok védelméért végzett munkájuk során vesztették életüket; mivel 2020-ban a föld- és környezetvédők elleni erőszak túlnyomórészt a világ déli országaiban összpontosult, és az összes regisztrált halálos támadás kevesebb mint 1 %-át dokumentálták a világ északi részén; mivel 2015 és 2019 között az összes halálos támadás több mint egyharmada az őslakos népekre irányult, annak ellenére, hogy az őslakos közösségek a világ népességének csupán 5 %-át teszik ki (17);
1.
emlékeztet arra, hogy az éghajlati és biodiverzitási válság az egyik legjelentősebb kihívás, amellyel az emberiség szembesül, és ezért világszerte az összes kormánynak és szereplőnek minden erejével azon kell lennie, hogy e válságokat – szorosan összefüggőként kezelve – sürgősen leküzdjék; hangsúlyozza, hogy a globális felmelegedés korlátozásával és a biológiai sokféleség csökkenésének megelőzésével kapcsolatos közös felelősségünk teljesítéséhez, és ezáltal bolygónk egészének, valamint a jelenlegi és jövőbeli generációk jólétének megőrzéséhez nemzetközi együttműködésre, a regionális és helyi önkormányzatok, vállalkozások és más nem állami szereplők bevonására, szolidaritásra, igazságos átmenetre, tudományos alapokon nyugvó koherens fellépésre, valamint a törekvések fokozására és a szakpolitikák e törekvésekkel való összehangolására irányuló szilárd elkötelezettségre van szükség;
2. aggodalmát fejezi ki a kibocsátási szakadékról szóló 2021.
évi UNEP-jelentés megállapításai és annak 2021. november 4-én kiadott kiegészítése miatt, különös tekintettel arra, hogy a COP26 előtt és annak során tett ambiciózusabb éghajlat-politikai kötelezettségvállalások ellenére az előrejelzett kibocsátások alapján a világ továbbra is a 2,7 oC-os hőmérséklet-emelkedés felé vezető úton halad, még akkor is, ha a bejelentett 2030-as nemzeti éghajlati célokat más enyhítő intézkedésekkel együtt teljes mértékben végrehajtják, messze alulmúlva a Párizsi Megállapodás azon célkitűzéseit, hogy a globális felmelegedést jóval 2 oC alatt, lehetőleg 1,5 oC-on tartsák; riasztónak tartja, hogy a kibocsátások továbbra is növekednek, és egyre nő a kibocsátási szakadék; mivel a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozásához az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának gyors, mélyreható és tartós csökkentése szükséges, többek között 2030-ra a globális szén-dioxid-kibocsátás 2019-es szinthez képest 43 %-kal való csökkentését; emlékeztet arra, hogy a glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával valamennyi fél elismerte, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedésének az iparosodás előtti szinthez viszonyítva 1,5 oC-ra való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait;
3. hangsúlyozza, hogy a kibocsátási szakadékról szóló 2021.
évi UNEP-jelentés szerint a fosszilis tüzelőanyagokból, a hulladékágazatból és a mezőgazdasági ágazatból származó metánkibocsátás csökkentése rövid távon hozzájárulhat a kibocsátási szakadék megszüntetéséhez és a felmelegedés csökkentéséhez, de hangsúlyozza, hogy ennek elérése érdekében sürgősen szükség van olyan szabályokra, amelyek egyértelműek és céljuk a tényleges kibocsátáscsökkentés elérése, és amelyeket az előrehaladás nyomon követésére és az átláthatóság biztosítására irányuló intézkedések támogatnak;
4.
kiemeli, hogy egyre több ország kötelezi el magát az évszázad közepére kitűzött nettó nulla kibocsátási célok mellett, de hangsúlyozza, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat sürgősen határozott rövid távú célokká, politikákká és fellépésekké kell alakítani, amelyeket pénzügyi forrásokkal kell támogatni és bele kell foglalni azokat a felülvizsgált nemzetileg meghatározott hozzájárulásokba 2030-ra vonatkozó magasabb éghajlat-politikai célok formájában annak érdekében, hogy a globális kibocsátások a lehető leghamarabb tetőzhessenek; egyetért az UNEP azon értékelésével, hogy számos nemzeti éghajlat-politikai terv 2030 utánra halasztja a fellépést, valamint hogy a hosszú távú nulla nettó kibocsátásra vonatkozó vállalások közül sok jelentős kétértelműségeket foglal magában és hiányzik belőle az átláthatóság;
5. mély aggodalommal veszi tudomásul a Meteorológiai Világszervezet legutóbbi, az éghajlatváltozás helyzetéről szóló jelentését, amely szerint 2021-ben négy fő éghajlati mutató – a tengerszint emelkedése, az óceánhő, az óceánok elsavasodása és az üvegházhatású gázok koncentrációja – rekordot döntött;
(17)
Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders” (Utolsó védvonal – Az éghajlati válságot és a föld- és környezetvédők ellen irányuló támadásokat okozó iparágak), 2021. szeptember https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/