28.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 149/49 četvrtak, 20. listopada 2022.
88. potiče tekući rad na reviziji Direktive o oporezivanju energije u cilju usklađivanja poreznih politika s energetskim i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050., uz procjenu njezinih učinaka, među ostalim na potrošače, energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu prijevoza;
89. naglašava da će, iako Europa radi na ostvarenju svojih ambicioznih ciljeva, postizanje globalne nulte neto stope emisija najkasnije do 2050. zahtijevati koordinirano globalno djelovanje; ističe da će zemlje u razvoju trebati međunarodnu pomoć kako bi ostvarile svoju zelenu tranziciju; naglašava važnost jačanja bliske prekogranične suradnje i razmjene najboljih praksi s međunarodnim partnerima u području donošenja politika i znanosti, uključujući prijenos tehnologije, kako bi se promicala energetska učinkovitost i ulaganja u održive energetske tehnologije i infrastrukturu; prima na znanje da je Komisija nedavno usvojila komunikaciju o vanjskom angažmanu EU-a u području energetike, koja uključuje njezinu odlučnost da surađuje s trećim zemljama diljem svijeta i da „potakne partnerske zemlje da povećaju svoje klimatske ambicije i definiraju svoje putove prema klimatskoj neutralnosti, ali i da uspostave dugoročne odnose koji su uzajamno korisni, posebno u području energetike”;
90. pozdravlja namjeru Komisije da 2022.
donese akcijski plan za digitalizaciju energetskog sektora kako bi EU postao tehnološki predvodnik i kako bi se omogućio integriraniji energetski sustav s inteligentnim rješenjima u određenim sektorima i boljim financiranjem za razdoblje 2021.
2027.; podsjeća na važnost rješavanja problema rizika u pogledu kibersigurnosti u energetskom sektoru kako bi se zajamčila otpornost energetskih sustava;
Istraživanje, inovacije, digitalne tehnologije i svemirska politika
91. pozdravlja ulogu programa Obzor Europa i njegov doprinos klimatskoj neutralnosti; mišljenja je da će se partnerstvima u okviru programa Obzor Europa, među ostalim zajedničkim poduzećima, poticati suradnja između javnog i privatnog sektora kako bi se doprinijelo ostvarenju zelene tranzicije, istodobno osiguravajući da održive inovacije budu dostupne, raspoložive i cjenovno pristupačne; naglašava važnost poboljšanja pristupa i sudjelovanja MSP-ova u pozivima u okviru programa Obzor Europa te bolje komunikacije i uključenosti građana o rezultatima europskih projekata istraživanja i razvoja i novih tehnologija, uključujući ogledne projekte, kako bi se povećala prihvaćenost u javnosti i povećala vidljivost uloge Unije njezinim građanima;
92. pozdravlja ulogu programa Copernicus i novog Centra znanja EU-a za promatranje Zemlje za usluge praćenja kopna, atmosfere i morskog okoliša; naglašava važnost satelitskih promatračkih kapaciteta za praćenje, modeliranje, predviđanje i podupiranje oblikovanja politika o klimatskim promjenama;
93.
ističe da je potrebno privući više javnih i privatnih ulaganja za istraživanje, inovacije i uvođenje novih održivih tehnologija, među ostalim u radno intenzivne industrije, u potrebne nove infrastrukturne mreže i projekte kojima se doprinosi ciljevima europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma; naglašava da bi se u budućim istraživanjima i tehnologijama u obzir trebala uzeti održivost i kružnost; istodobno naglašava važnost temeljnih istraživanja, kao i suradničkih i transdisciplinarnih pristupa u istraživanju i inovacijama u suočavanju s klimatskim izazovima; nadalje ističe potrebu za podupiranjem socijalnih inovacija koje su ključne za rješavanje nezadovoljenih društvenih potreba i izazova uz istodobno osnaživanje ljudi tijekom zelene tranzicije;
94.
ističe da je važno postići usklađenost i dosljednost u pogledu poticanja inovativnih tehnologija kako bi se postigli ciljevi za 2030. i 2050., razmotriti uvođenje već zrelih tehnologija, kao i ulaganja u nove tehnologije koje je potrebno razviti kako bi se najkasnije do 2050.
postigao cilj klimatske neutralnosti Unije;
95. naglašava potrebu za dvostrukom tranzicijom, u kojoj su digitalna i zelena tranzicija usko povezane; ističe temeljnu ulogu koju digitalne tehnologije mogu imati u zelenoj tranziciji Unije; podsjeća da oporavak Unije zahtijeva stvaranje stabilnog regulatornog okvira koji pogoduje napretku, uključujući napredak usmjeren na tržište, u istraživanju, inovacijama i razvoju održivih tehnologija te odgovarajuće uvjete za njihovo financiranje;