C 149/34
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
28.4.2023
Torstai 20. lokakuuta 2022
V. ottaa huomioon, että vuonna 2020 Global Witness -organisaatio kirjasi 227:n maaoikeuksien puolustajan ja ympäristönsuojelijan murhat ja että 71 prosenttia murhatuista henkilöistä puolusti maailman metsiä metsäkatoa ja teollisuuden kehittämistä vastaan, kun taas muut surmattiin heidän jokien, rannikkoalueiden ja valtamerten suojelemiseksi tekemänsä työn vuoksi; ottaa huomioon, että vuonna 2020 maaoikeuksien puolustajiin ja ympäristönsuojelijoihin kohdistuva väkivalta keskittyi valtaosin eteläisen pallonpuoliskon maihin ja että pohjoiselta pallonpuoliskolta kirjattiin alle yksi prosentti kaikista rekisteröidyistä kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä; ottaa huomioon, että vuosina 2015–2019 yli kolmannes kaikista kuolemaan johtaneista hyökkäyksistä kohdistui alkuperäiskansoihin, vaikka alkuperäisyhteisöjen osuus maailman väestöstä on vain 5 prosenttia (17);
1.
palauttaa mieliin, että ilmasto- ja biodiversiteettikriisit ovat merkittävimpiä ihmiskunnan kohtaamia haasteita ja että kaikkien maailman maiden hallitusten ja toimijoiden on tehtävä parhaansa niiden ratkaisemiseksi kiireellisesti ja käsiteltävä näitä kahta kriisiä tiiviisti toisiinsa liittyvinä; korostaa, että kansainvälinen yhteistyö, alue- ja paikallishallintojen, yritysten ja muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen, solidaarisuus, oikeudenmukainen siirtymä, johdonmukainen tieteeseen perustuva toiminta sekä horjumaton sitoutuminen tavoitetason nostamiseen ja toimintapolitikkojen yhdenmu­ kaistaminen tämän tavoitetason kanssa ovat välttämättömiä, jotta voimme kantaa yhdessä vastuun ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta ja luontokadon ehkäisemisestä ja siten koko maapallon ja nykyisen ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin turvaamisesta;
2. pitää huolestuttavina UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin ja sen 4. marraskuuta 2021 julkaistun lisäyksen tuloksia ja erityisesti sitä, että ennen COP26-kokousta ja sen aikana ilmoitetuista kunnianhimoisemmista ilmastositou­ muksista huolimatta, jos ilmoitetut kansalliset vuoden 2030 ilmastotavoitteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön yhdessä muiden hillintätoimien kanssa, ennustetut päästöt ohjaavat maailmaa kohti 2,7 celsiusasteen lämpötilan nousua, mikä ylittää tuntuvasti Pariisin sopimuksen tavoitteet rajoittaa ilmaston lämpeneminen selvästi alle 2 celsiusasteen ja pyrkiä sen rajoittamiseen 1,5 celsiusasteeseen; pitää huolestuttavana sitä, että päästöt kasvavat edelleen ja päästökuilu levenee; korostaa, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttää maailmanlaajuisten kasvihuonekaasu­ päästöjen nopeaa, jyrkkää ja jatkuvaa vähentämistä, mukaan lukien maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 43 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2019 tasoihin verrattuna; muistuttaa, että hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen kaikki osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia;
3. korostaa, että UNEPin vuoden 2021 päästökuiluraportin mukaan fossiilisten polttoaineiden, jäte- ja maatalousalan metaanipäästöjen vähentäminen voisi auttaa kuromaan umpeen päästökuilua ja vähentää lämpenemistä lyhyellä aikavälillä, mutta painottaa, että tämä edellyttäisi kiireellisesti sääntöjä, jotka määritellään selkeästi, joilla pyritään todellisiin päästövähennyksiin ja joita tuetaan edistymisen seuraamista ja avoimuuden takaamista koskevilla järjestelyillä;
4. korostaa, että yhä useammat maat sitoutuvat tavoitteisiin saavuttaa ilmastoneutraalius vuosisadan puoliväliin mennessä, mutta korostaa, että nämä sitoumukset on muutettava kiireellisesti vankoiksi lyhyen aikavälin tavoitteiksi, toimintapolitiikoiksi ja toimiksi, joita tuetaan taloudellisilla resursseilla, ja että ne on otettava huomioon tarkistetuissa kansallisesti määritellyissä panoksissa siten, että niissä nostetaan vuoden 2030 ilmastotavoitteita, jotta maailmanlaajuiset päästöt saavuttaisivat mahdollisimman pian huippunsa; on samaa mieltä UNEPin arviosta, jonka mukaan monissa kansallisissa ilmastosuunnitelmissa toimia toteutetaan vasta vuoden 2030 jälkeen ja että monissa pitkän aikavälin ilmastoneutraaliutta koskevissa sitoumuksissa on suuria epäselvyyksiä ja ne eivät ole avoimia;
5. panee erittäin huolestuneena merkille WMO:n viimeisimmän ilmaston tilaa koskevan raportin, josta käy ilmi, että neljä keskeistä ilmastoindikaattoria – merenpinnan nousu, valtamerten lämpösisältö, valtamerten happamoituminen ja kasvihuonekaasujen pitoisuudet – rikkoivat uusia ennätyksiä vuonna 2021;
(17)
Global Witness, ”Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, syyskuu 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/