C 149/34
ET
Euroopa Liidu Teataja
28.4.2023
Neljapäev, 20. oktoober 2022
V. arvestades, et 2020. aastal registreeris organisatsioon Global Witness 227 maa- ja keskkonnakaitsja mõrva, kellest 71 % töötas selle nimel, et kaitsta maailma metsi raadamise ja tööstusliku arendamise eest, samas kui ülejäänud said surma oma töö tõttu jõgede, rannikualade ja ookeanide kaitsmisel; arvestades, et 2020. aastal oli maa- ja keskkonnakaitsjate vastane vägivald valdavalt koondunud maailma lõunapoolsetesse riikidesse ning vähem kui 1 % kõigist registreeritud surmaga lõppenud rünnakutest dokumenteeriti maailma põhjapoolsetes riikides; arvestades, et aastatel 2015–2019 oli üle kolmandiku kõigist surmaga lõppenud rünnakutest suunatud põlisrahvaste esindajate vastu, kuigi põlisrahvaste kogukonnad moodustavad maailma elanikkonnast ainult 5 % (17);
1. tuletab meelde, et kliima- ja elurikkuse kriis on olulisimad inimkonna ees seisvad lahendamist vajavad ülesanded ning et kõik valitsused ja osalejad kogu maailmas peavad tegema kõik endast oleneva, et need kiiresti lahendada, käsitledes neid kahte kriisi omavahel tihedalt seotuna; rõhutab, et rahvusvaheline koostöö, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja muude valitsusväliste osalejate kaasamine, solidaarsus, õiglane üleminek, teadusel põhinev sidus tegevus ning vankumatu pühendumine ambitsioonide suurendamisele ja poliitika kooskõlla viimisele nende ambitsioonidega on vajalikud selleks, et täita meie kollektiivset kohustust piirata ülemaailmset soojenemist ja hoida ära elurikkuse kadu ning kaitsta seeläbi kogu planeeti ning praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu;
2. väljendab muret UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande ja selle 4. novembril 2021 avaldatud addendum’i järelduste pärast, ja eelkõige selle pärast, et hoolimata ambitsioonikamatest kliimaalastest lubadustest, mis kuulutati välja COP26 eel ja selle ajal, toovad prognoositavad heitkogused 2030. aastaks võetud riiklike kliimaeesmärkide täieliku täitmise ja muude leevendusmeetmete elluviimise korral kaasa maakera temperatuuri tõusu 2,7 oC, mis ületab kaugelt Pariisi kokkuleppe eesmärke hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 oC ja püüda saavutada 1,5 oC; peab ärevust tekitavaks, et heitkogused endiselt kasvavad ja heitkoguste vähendamise vajakajäävus suureneb; rõhutab, et globaalse soojenemise piiramine 1,5 oC-ga nõuab ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitkoguste kiiret, järsku ja püsivat vähendamist, sealhulgas ülemaailmsete süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist 2030. aastaks 43 % võrreldes 2019. aasta tasemega; tuletab meelde, et Glasgow’ kliimakokkuleppe vastuvõtmisega tunnistasid kõik osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväär­ selt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid;
3. rõhutab, et UNEPi 2021. aasta heitkoguste vähendamise vajakajäävuse aruande kohaselt võib fossiilkütuste ning jäätme- ja põllumajandussektori metaaniheite vähendamine aidata heitkoguste vähendamise vajakajäävust vähendada ja lähemas perspektiivis soojenemist pidurdada, kuid rõhutab, et selle saavutamiseks on kiiresti vaja selgeid eeskirju, mille eesmärk on saavutada heitkoguste tegelik vähendamine, ning et samal ajal toetataks seda edusammude jälgimise ja läbipaistvuse tagamise korraga;
4. rõhutab, et üha rohkem riike on võtnud kohustuse saavutada sajandi keskpaigaks netonullheite eesmärgid, kuid rõhutab, et need kohustused tuleb kiiresti muuta kindlateks lühiajalisteks eesmärkideks, poliitikameetmeteks ja tegevusteks, mida toetatakse rahaliste vahenditega ja mis kajastuksid 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkide kujul läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panustes, et ülemaailmsed heitkogused saavutaksid oma tipu võimalikult kiiremini; nõustub UNEPi hinnanguga, et paljud riiklikud kliimakavad lükkavad meetmete võtmise edasi 2030. aasta järgsesse aega ning et paljud pikaajalistest netonullheite lubadustest sisaldavad suurt ebaselgust ja neis puudub läbipaistvus;
5. võtab sügava murega teadmiseks WMO viimase kliimaolukorra aruande, millest nähtub, et neli põhilist kliimanäitajat – merepinna tõus, ookeani soojussisaldus, ookeanide hapestumine ja kasvuhoonegaaside kontsentratsioon – jõudsid 2021. aastal uutele tipptasemetele;
(17)
Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders“, september 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/