28.4.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 149/43 Torsdag den 20. oktober 2022
En tværsektoriel indsats
53.
minder om, at den europæiske klimalov omfatter en forpligtelse til at fremme sektorspecifikke klimadialoger og -partnerskaber ved at bringe centrale interessenter sammen på en inkluderende og repræsentativ måde for at tilskynde sektorerne selv til at udarbejde vejledende, frivillige køreplaner og planlægge deres omstilling hen imod at nå Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050; fremhæver, at disse køreplaner kan yde et værdifuldt bidrag til at bistå sektorer med at planlægge de nødvendige investeringer i forbindelse med omstillingen til en klimaneutral økonomi og også kan bidrage til at styrke sektorengagementet i bestræbelserne på at finde klimaneutrale løsninger;
54. opfordrer alle parter til omgående at træffe foranstaltninger mod metanemissioner; glæder sig over det globale metantilsagn, som EU, USA og en række andre lande har tilsluttet sig på COP26, og som sigter mod at reducere alle metanemissioner forårsaget af mennesker med 30 % inden 2030 i forhold til 2020-niveauerne, hvilket er første skridt i retning af den reduktion på 45 %, som UNEP (22) har foreslået; opfordrer indtrængende alle signatarerne til at sikre, at de reducerer metanemissionerne på deres område med mindst 30 % inden 2030, og til at vedtage nationale foranstaltninger med henblik på at nå dette mål; bemærker, at ca. 60 % af den metan, der på nuværende tidspunkt udledes på verdensplan, stammer fra kilder som eksempelvis landbrug, deponeringsanlæg, spildevandsanlæg samt produktion og rørlednings­ transport af fossile brændstoffer; minder om, at metan er en kraftig drivhusgas, som er 28 gange kraftigere end CO2 med hensyn til dens indvirkning på klimaet set over en 100-årsperiode og 80 gange kraftigere set over en 20-årsperiode; fremhæver i den forbindelse, at en større indsats for at reducere metanemissioner er en af de mest omkostningseffektive måder til at reducere drivhusgasemissioner på kort sigt; bemærker, at der allerede findes mange teknologier og praksisser, som kan modvirke metanemissioner på omkostningseffektiv vis, med lave omkostninger eller med negative omkostninger; bemærker, at metanemissioner i landbruget primært er drevet af det stigende antal husdyr, og at husdyremissioner fra husdyrgødning og tarmgæring udgør omtrent 32 % af de menneskeskabte metanemissioner; noterer sig i den forbindelse det forslag om at reducere metanemissioner i energisektoren, som Kommissionen fremsatte i december 2021; opfordrer til vedtagelse af yderligere bindende lovgivningsmæssige foranstaltninger til at håndtere emissioner i andre udledende sektorer, bindende EU-mål for reduktion af metanemissioner og medtagelse af metan blandt de regulerede forurenende stoffer i direktivet om nationale emissionsreduktionstilsagn; gentager sin opfordring til at tage fat på husdyrtætheden i EU for at sikre ambitiøse reduktioner af drivhusgasemissionerne i denne sektor; gentager sin holdning om, at der er behov for en ændring af forbrugsmønstrene i retning af sundere fødevarer, kost og livsstil, herunder et øget forbrug af bæredygtigt og regionalt producerede planter og plantebaserede fødevarer, og at overforbruget af kød og ultraforarbejdede produkter skal imødegås;
55. mener, at bæredygtige landbrugsproduktionsmodeller kræver, at der sættes en global standard ved at bruge en tværsektoriel, multidisciplinær »One Health«-tilgang (23) for at sikre overgangen til bæredygtige fødevaresystemer og opfylde Parisaftalens og Glasgowklimapagtens forpligtelser;
56.
anerkender, at klimaændringer vil bidrage til øget antibiotikaresistens, og opfordrer derfor til, at parterne indgår en global aftale om at reducere brugen af antimikrobielle stoffer og bekæmpe risikoen for resistens;
57. fremhæver, at transportsektoren er den eneste sektor, hvis emissioner på EU-plan er steget siden 1990, og at dette ikke er foreneligt med EU's klimamål, som kræver større og hurtigere reduktioner af emissioner fra alle samfundssektorer, herunder luftfarts- og søfartssektoren; mener, at parterne for at sikre, at de nationalt bestemte bidrag er i overensstemmelse med de forpligtelser for hele økonomien, der kræves i Parisaftalen, kraftigt bør tilskyndes til at medtage emissioner fra international skibsfart og luftfart i deres nationalt bestemte bidrag og vedtage og gennemføre foranstaltninger på internationalt, regionalt og nationalt plan for at nedbringe emissionerne fra disse sektorer, herunder luftfartens andre virkninger end CO2-emissioner; minder endvidere om, at alle nye personbiler, der markedsføres på verdensplan, ifølge IEA skal være nulemissionskøretøjer senest i 2035 for at opnå nettonulemissioner senest i 2050;
58. fremhæver inklusion af emissioner fra luftfart og søfart under EU's emissionshandelssystem (ETS), der også vil kunne tjene som en rollemodel for andre lande, og som vil støtte højere ambitioner på internationalt plan, herunder i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO); er bekymret over de
(22) (23)
UNEP Global Methane Assessment 2021.
https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1