28.4.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 149/115 Středa 19. října 2022
25. žádá, aby programy EU upřednostňovaly projekty, které podporují a posilují tvorbu pracovních míst s právy, včetně práva na stabilní a smluvně stanovené mzdy a pracovněprávní vztahy;
26.
přijímá postoj Rady k podokruhu 2a;
Podokruh 2b – Odolnost a hodnoty
27. opakuje, že navzdory požadavkům Parlamentu, aby se na nástroj EU na podporu oživení nevztahovaly stropy, jsou náklady na refinancování hrazeny z podokruhu 2b; poznamenává, že vzhledem k nepředvídané situaci na finančních trzích v důsledku ruské agrese proti Ukrajině a následným negativním dopadům na hospodářství Unie, které se projevují nízkým růstem, vyšší inflací a rostoucími úrokovými sazbami, bude položka určená na financování nástroje na podporu oživení pravděpodobně zapotřebí v plné výši a potřeby mohou značně překročit rozpočtovou částku; vyjadřuje politování nad tím, že tato situace má de facto dopad na programy spadající do stejného okruhu, neboť omezuje možnosti Komise, pokud jde o podání návrhu na navýšení prostředků nad rámec finančního plánování tam, kde je jich zapotřebí; konstatuje, že náklady na financování nástroje na podporu oživení by neměly být čerpány ze zvláštních nástrojů, které jsou určeny k řešení nepředvídaných výzev, jako jsou důsledky války na Ukrajině a energetická krize;
28. navrhuje proto přidělit 200 milionů EUR nad rámec návrhu rozpočtu pro stěžejní program Erasmus+, který je zaměřený na mobilitu ve vzdělávání a odborné přípravě, neboť – jak uvádí Komise – je třeba pomoci nejen ukrajinským studentům a pedagogickým pracovníkům, ale v zásadě všem studentům vyrovnat se s vysokou inflací; zdůrazňuje, že tyto prostředky rovněž pomohou zmírnit výrazně odložený finanční profil programu Erasmus+ a poskytnou konzistentnější roční financování programu se stabilní meziroční poptávkou; dále zdůrazňuje, že navýšení zdrojů přispěje k dalšímu úsilí o to, aby byl program ekologičtější a inkluzivnější a aby odkaz Evropského roku mládeže z roku 2022 byl přínosem i do budoucna; poukazuje na slova předsedkyně von der Leyenové, která zazněla v jejím projevu o stavu Unie, a sice že rok 2023 by měl být Evropským rokem dovedností, což by si vyžádalo podporu v rámci rozpočtu na rok 2023;
29. připomíná, že v rámci složky „sport“ podporuje Erasmus+ neziskové sportovní akce zaměřené na další rozvoj evropské dimenze sportu a na podporu otázek souvisejících se sportem na základní úrovni; zdůrazňuje zásadní úlohu sportu v boji proti diskriminaci a při podpoře sociálního začleňování; navrhuje proto patřičné a cílené navýšení prostředků u položky „sport“ o 10 milionů EUR, aby mohl program podpořit speciální olympijské hry, které se budou konat v Berlíně v roce 2023;
30. poukazuje na to, že Evropský sbor solidarity pomáhá mladým lidem získat praktické zkušenosti v jiném členském státě a tím zlepšuje jejich zaměstnatelnost a životní příležitosti; dále zdůrazňuje, že Evropský sbor solidarity financuje dobrovolnou humanitární činnost prováděnou prostřednictvím sboru humanitární pomoci, který může poskytnout důležitou humanitární pomoc mimo oblasti konfliktu; rozhodl se proto navýšit prostředky pro Evropský sbor solidarity o 8 milionů EUR nad úroveň návrhu rozpočtu;
31. upozorňuje na to, že pandemie COVID-19 ještě neskončila, a zdůrazňuje, že je třeba zachovat podporu systémů zdravotní péče s cílem zlepšit jejich odolnost a posílit připravenost prostřednictvím programu EU pro zdraví; dále zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou tento program hraje při podpoře plánu boje proti rakovině, farmaceutické strategie pro Evropu a nově vytvořeného Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví; ruší proto nepřiměřené a neodůvodněné škrty navržené Radou a posiluje program o 25 milionů EUR nad úroveň návrhu rozpočtu, a to i s cílem podpořit akce, které usilují o dosažení všeobecné zdravotní péče v celé Unii zahrnující kvalitní přístup ke službám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví;
32. poukazuje na stále častější a závažnější přírodní katastrofy v Evropě, o čemž svědčí příklad z poslední doby – rekordní lesní požáry v létě 2022; vyjadřuje politování nad tím, že v důsledku klimatické změny se takovéto povětrnostní extrémy způsobující mimořádné situace budou stupňovat a množit; na základě výše uvedeného a v souladu se závazkem předsedkyně Komise, který zazněl v jejím projevu o stavu Unie v roce 2022, se proto rozhodl posílit mechanismus civilní ochrany Unie částkou 20 milionů EUR, což by mělo zlepšit schopnost Unie reagovat a lépe chránit své občany, a to i pokud jde o kapacity pro mobilizaci zdravotnických jednotek při mimořádných zdravotních situacích, a zdůrazňuje, že je třeba investovat do opatření na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně v obzvláště zranitelných regionech;