C 149/34
BG
Официален вестник на Европейския съюз
28.4.2023 г.
Четвъртък, 20 октомври 2022 r.
Х. като има предвид, че през 2020 г. от Global Witness са регистрирали убийствата на 227 защитници на земята и околната среда, от които 71 % са работили в защита на горите в световен мащаб срещу обезлесяването и индустриалното развитие, а другите са загинали заради тяхната работа в защита на реките, крайбрежните райони и океаните; като има предвид, че през 2020 г. насилието срещу защитници на земята и околната среда е било съсредоточено предимно в държавите от южното полукълбо, а по-малко от 1 % от всички регистрирани смъртоносни нападения са били документирани в северното полукълбо; като има предвид, че между 2015 г. и 2019 г. над една трета от всички смъртоносни нападения са били насочени към коренно население, въпреки че коренните общности съставляват едва 5 % от световното население (17);
1. припомня, че кризите в областта на климата и биологичното разнообразие са сред най-важните предизвикателства, пред които е изправено човечеството, и че всички правителства и участници по света трябва да правят всичко по силите си за спешното им преодоляване, като разглеждат двете кризи като тясно вързани; подчертава, че за да изпълним нашата колективна отговорност за ограничаване на глобалното затопляне и предотвратяване на загубата на биологично разнообразие, и съответно за опазване на цялата планета и благоденствието на настоящите и бъдещите поколения, са необходими международно сътрудничество, включване на регионалното и местното управление, предприятията и други недържавни участници, солидарност, справедлив преход и съгласувани действия, подкрепени от науката и от непоколебим ангажимент за повишаване на амбициите и привеждане на политиките в съответствие с тези амбиции;
2. изразява загриженост във връзка с констатациите в доклада на UNEP относно разликите по отношение на емисиите за 2021 г., и в допълнението му, публикувано на 4 ноември 2021 г., по-специално факта, че въпреки по-амбициозните ангажименти в областта на климата, обявени преди и по време на COP 26, прогнозираните емисии са на път да повишат температурата с 2,7 oC, ако обявените националните цели в областта на климата до 2030 г. бъдат изцяло изпълнени в съчетание с други мерки за смекчаване на последиците, което е далеч над целите на Парижкото споразумение за ограничаване на глобалното затопляне до по-малко от 2 oC и с усилия за ограничаване до 1,5 oC; изразява тревога във връзка с факта, че емисиите продължават да се повишават и че разликите по отношение на емисиите се увеличават; подчертава, че ограничаването на глобалното затопляне до 1,5 oC изисква бързо, значително и устойчиво намаляване на емисиите на парникови газове в световен мащаб, включително намаляване на глобалните емисии на CO2 с 43 % до 2030 г. в сравнение с равнищата от 2019 г.; припомня, че с приемането на Пакта за климата от Глазгоу всички страни по него признаха, че задържането на покачването на средната температура в световен мащаб до 1,5 oC над нивата от прединдустриалния период ще намали значително рисковете и въздействието на изменението на климата;
3. подчертава, че според доклада на UNEP относно разликите по отношение на емисиите за 2021 г. намаляването на емисиите на метан от секторите на изкопаемите горива, отпадъците и селското стопанство биха могли да спомогнат за преодоляване на разликите по отношение на емисиите и за намаляване на затоплянето в краткосрочен план, но подчертава, че за да се случи това е налице спешна необходимост от правила, които са ясно определени и имат за цел да постигнат действително намаляване на емисиите, като същевременно бъдат подкрепени от договорености за проследяване на напредъка и осигуряване на прозрачност;
4. подчертава нарастващия брой държави, които се ангажират с цели за нулеви нетни емисии до средата на века, но че тези ангажименти трябва спешно да намерят израз в силни краткосрочни цели, политики и действия, които да бъдат подкрепени с финансови ресурси и да бъдат отразени в преразгледаните НОП под формата на завишени цели в областта на климата до 2030 г. с цел във възможно най-кратък срок световните емисии да достигнат своя пик; изразява съгласие с оценката на UNEP, че в много от националните планове в областта на климата действията се отлагат за след 2030 г. и че много от дългосрочните ангажименти за постигане на нулеви нетни емисии съдържат значителни неясноти и липса на прозрачност;
5. с дълбока загриженост отбелязва последния доклад на WMO за състоянието на климата, който показва, че четири ключови показателя за климата — покачване на морското равнище, затопляне на океана, киселинност на океана и концентрация на парникови газове — са достигнали до нови рекордни нива през 2021 г.;
(17)
Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders“ (Последна линия на защита: отраслите, причиняващи кризата в областта на климата, и нападенията срещу защитниците на земята и околната среда), септември 2021 г. https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/