27.4.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 146/5
1.4 Kommittén är dock mycket oroad över de allvarliga negativa ekonomiska, sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenserna av energiomställningen på kort och medellång sikt, som förvärras av den kris som nu råder på grund av kriget i Ukraina och den ekonomiska situationen (hög inflation).
De stigande energipriserna har slagit mot de mest utsatta hushållen och många företag i hela EU.
De höga energiräkningarna ökar företagens kostnader och påverkar deras produktions- och sysselsättningsnivåer, med följd att de tvingas genomföra omstruktureringsplaner.
Detta visar att energipolitiken och förändringar av den är avgörande för anpassningsförmågan för och balansen mellan arbetsmarknadens aktörer, såväl arbetstagare som arbetsgivare.
Därför måste energimarknaden stabiliseras inom en snar framtid och hädanefter måste den styras med hjälp av nya regler som vilar på principerna om den gröna och den digitala omställningen, resiliens och konkurrenskraft.
1.5 För att undanröja eller mildra dessa negativa konsekvenser av energiomställningen i rådande sammanhang med nya kriser föreslår EESK att medlemsstaterna utforskar olika sätt att i de befintliga regelverken, samt i miljö- och energipolitiken, i större utsträckning integrera arbetsmarknadspolitiken (incitament för hållbar sysselsättning av hög kvalitet som ett mervärde av energiomställningen, fonder för att fördela kostnaderna för tillfälliga eller definitiva omstruktureringsprocesser, omskolningsprogram för bättre anställbarhet i en ekonomi utan fossila bränslen osv.) samt välfärdspolitiken (garanterad universell tillgång till energitjänster, tillgång till inkomstersättning och tillräcklig minimiinkomst osv.).
Denna integrering, inom ramen för de nationella åtgärderna för genomförandet av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, bör alltid ske genom social dialog och kollektiva förhandlingar och utan att inskränka oberoendet och mångfalden hos medlemsstaternas olika system för industriella relationer.
1.6 Med tanke på att dessa utmaningar är mycket komplexa föreslår EESK att man prioriterar kopplingarna mellan energiomställningen, arbetsmarknaderna och den regionala utvecklingen inom ramen för en förnyad sammanhållnings­ politik (ekonomisk, social och territoriell).
Även om förhållandet mellan EU:s energipolitik och arbetsmarknaden ur ett regionalt perspektiv är relevant för alla EU-regioner är regioner som får stöd för en rättvis omställning särskilt intressanta på grund av den starkt konventionella energibakgrunden och dess inverkan på därtill kopplade industrier.
I detta syfte bör användbara indikatorer tas i beaktande, såsom sysselsättningspotentialen i samband med utfasningen av fossila bränslen.
EESK upprepar sin övertygelse att mekanismen för en rättvis omställning måste användas mer effektivt för att klimatpolitikens och energiomställningens mål ska kunna uppnås, med beaktande av en takt som är förenlig med små och stora företags situation.
Med tanke på dessa omständigheter behövs nya kompletterande åtgärder på regional nivå, för att bevara så många arbetstillfällen som möjligt och säkerställa att nya arbetstillfällen är av god kvalitet.
Detta måste alltid ske på grundval av en verklig och effektiv social dialog och kollektiva förhandlingar samt med deltagande av enheter inom den sociala ekonomin.
Kommissionen bör främja denna förstärkta sociala dimension.
Alla eventuella åtgärder eller strategier måste alltid formuleras med beaktande av särdragen i de nationella systemen för industriella relationer samt arbetsmarknadsparternas roller, befogenheter och oberoende.
1.7 EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet, medlemsstaterna och EU:s regioner att involvera arbetsmarknadens parter och andra civilsamhällesorganisationer på ett mer innovativt och ändamålsenligt sätt i utformningen och genomförandet av energiomställningspolitik med ett stort mervärde i fråga om sysselsättning och socialt skydd samt i övervakningen och utvärderingen av denna.
Relevanta fallstudier har påvisat territoriella obalanser på detta område, och därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av social dialog och deltagande av den sociala ekonomin vidta åtgärder som främjar en mer balanserad utveckling i territoriellt och socioekonomiskt hänseende.
Till exempel kan man främja samrådsprocesser och, när så är lämpligt, sociala pakter för att säkerställa en energiomställning som är rättvis avseende ekonomi, sysselsättning och sociala frågor.
1.8 EESK anser att det är nödvändigt att stärka såväl politiken för offentliga och privata investeringar som politiken för social kompensation under den rådande geopolitiska krisen med tanke på de negativa konsekvenserna för de stora, små och medelstora företagens konkurrenskraft i EU samt för de mest utsatta hushållen.
En av de mekanismer som bör användas är REPowerEU, inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, för att stabilisera marknadsvillkoren och trygga försörjningen för alla EU-medborgare.
Detta brådskande behov måste hanteras med hjälp av fler ekonomiska och sociala investeringsåtgärder (såsom stöd för att kompensera företagens ökade kostnader, garantier om tillräckliga resurser för att förebygga energifattigdom, osv.), men utan att tumma på de fastslagna målen för minskade koldioxidutsläpp, eftersom ytterligare förseningar skulle få mer negativa effekter än ett påskyndande på medellång och lång sikt.
1.9 EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet eftersom de förväntas respektera strikta villkor för att främja hållbar sysselsättning av hög kvalitet och socialt skydd samt säkerställa allmän tillgång till energitjänster (bl.a. genom förebyggande av energifattigdom).
För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster.