C 146/38
SV
Europeiska unionens officiella tidning
27.4.2023
4.
Särskilda kommentarer 4.1 Avloppsvatten från tätbebyggelse är ett avtryck av vårt samhälle och våra konsumtions- och produktionsmönster.
Det innehåller en komplex blandning av hushållsspillvatten, avrinning från gator och byggnader samt industriellt och annat spillvatten som kräver lämplig rening för att inte utgöra ett hot mot människors hälsa och miljön eller påverka rekreationsvatten.
Arbetsvillkoren samt hälsa och säkerhet för de arbetstagare som är involverade i systemet för avloppsvatten från tätbebyggelse bör vara en huvudprioritering.
4.2 Det övergripande målet fram till 2040 med mellanliggande delmål anger en tydlig färdriktning för rening av avloppsvatten under de kommande två årtiondena.
Vi har dock en begränsad insikt i vilka risker som vattenlevande organismer utsätts för genom de kemikalieblandningar som finns i ytvatten, och många av dessa kemikalier kommer från produkter som vi använder i våra hem.
Dessutom medför byggandet, underhållet och driften av anläggningar för insamling och rening av avloppsvatten stora kostnader och utsläpp av växthusgaser.
Översyner och utvärderingar av viktiga delar av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse och direktivet om avloppsslam ger möjlighet att modernisera och förbättra samstämmigheten inom sektorn och bidra till att förverkliga ambitionerna i den europeiska gröna given.
4.3 Antimikrobiell resistens är ett växande problem för samhället, och avloppsvatten från tätbebyggelse, oavsett om det renas eller inte, är en hotspot för spridning (4).
Antimikrobiell resistens drivs på inte bara av överdriven antibiotikaanvänd­ ning, utan även av andra antimikrobiella medel, såsom fungicider, virushämmande substanser, parasitmedel samt vissa desinfektionsmedel och antiseptiska medel, som alla används i stadsmiljöer och särskilt på sjukhus.
Om inga åtgärder vidtas, t.ex. för att begränsa överdriven användning av antimikrobiella medel, väntas tio miljoner människor dö årligen till följd av antibiotikaresistenta infektioner fram till 2050, enligt en FN-rapport (5).
4.4 Genom dagvattenavrinning i stadsmiljöer kommer toxiska, icke biologiskt nedbrytbara och nya smittämnen, bland annat plastskräp, kolväten, rengöringsmedel, hormoner, lösningsmedel, patogener, bekämpningsmedel, tungmetaller och konstruerade nanomaterial, in i de akvatiska ekosystemen (6).
Trots att dagvattnet är förorenat hanteras det ofta på grund av bristande övervakning som rent regnvatten, och renas inte innan det släpps ut i recipienter.
Detta utgör ett stor hot mot ekosystemen.
Exempelvis har akut dödlighet hos lax konstateras ha koppling till ett giftigt ämne (6PPD-kinon) i bildäck (7).
4.5 Bräddning av avloppsvatten skapar en hotspot för mikroföroreningar, antimikrobiell resistens (8), mikroplaster och skräp som sedan släpps ut i recipienter.
De utgör ett hot mot miljön och människors hälsa, men också mot turistnäringen, som är beroende av rena rekreationsvatten.
Regnvattnets belastning på avloppet kan minskas genom införande av blågröna lösningar som gör att vattnet hålls kvar och kan filtreras i marken, såsom gröna tak, avlägsnande av ogenomträngliga ytor samt regnträdgårdar.
Dessa lösningar är inte bara ett kostnadseffektivt sätt att behålla regnvatten, utan har också många sidovinster för stadslandskapet, bland annat genom att de minskar risken för översvämningar och värmeöar och ökar den biologiska mångfalden och välbefinnandet i staden.
För att åstadkomma en omställning till effektivare avloppsrening och en cirkulär ekonomi krävs det förändringar inte bara i fråga om lagstiftning och institutionell hantering, utan också i hur vi som medborgare ser på vårt individuella och kollektiva ansvar för hanteringen av avloppsvattnet.
4.6 EESK stöder införandet av obligatoriska integrerade förvaltningsplaner för avloppsvatten från tätbebyggelse i syfte att minska bräddningar av avloppsvatten och föroreningar från dagvattenavrinning i stadsmiljöer.
Även om intentionen bakom förvaltningsplanerna för avloppsvatten från tätbebyggelse är god riskerar de dock att bli tomma ord eftersom innehållet och målet (att minska de kombinerade dagvattenbräddningarna från avlopp till 1 % av flödet vid torr väderlek) endast är
(4) (5) (6) (7) (8)
Unep, ”How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic”.
Unep, ”Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance”.
Lapointe et al., ”Sustainable strategies to treat urban runoff needed”, Nature Sustainability 5, 2022, s. 366–369.
Tian et al., ”A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon”, Science, vol. 371, 2021, s. 185– 189.
EAWAG, ”Monitoring antibiotic resistance in wastewater”.