27.4.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 146/5
1.4 EESO kljub temu izraža veliko zaskrbljenost glede hudih kratkoročnih in srednjeročnih negativnih gospodarskih in socialnih vplivov ter vplivov na zaposlovanje, ki jih povzroča energetski prehod in ki se še stopnjujejo ob sedanji krizi zaradi vojne v Ukrajini ter gospodarskega položaja (visoka inflacija).
Naraščanje cen energije negativno vpliva na najranljivejša gospodinjstva in številna podjetja po vsej EU.
Zaradi visokih računov za energijo naraščajo stroški podjetij, kar vpliva na njihovo raven proizvodnje in zaposlovanja ter jih sili v načrte za prestrukturiranje.
To kaže, da so energetska politika in njene spremembe bistvene za prilagoditev in uravnoteženost akterjev na trgu dela – zaposlenih in delodajalcev.
Nujno je torej hitro stabilizirati energetski trg, v prihodnje pa upravljati z novimi pravili, ki bi morala vključevati dvojni zeleni in digitalni prehod, odpornost ter konkurenčnost.
1.5 EESO za odpravljanje ali blažitev teh negativnih učinkov energetskega prehoda v sedanjih razmerah novih kriz predlaga, naj države članice preučijo ustrezne načine za boljše vključevanje politik trga dela (spodbude za kakovostna in trajnostna delovna mesta kot dodano vrednost energetskega prehoda, sredstva za razporeditev stroškov začasnega ali trajnega prestrukturiranja, programi za poklicno prekvalifikacijo za izboljšanje zaposljivosti v razogljičenem gospodarstvu itd.) in politik družbene blaginje (zagotavljanje univerzalnega dostopa do energetskih storitev, zagotavljanje dostopa do nadomestnega dohodka in ustreznega minimalnega dohodka itd.) v zakonodajne okvire ter okoljsko in energetsko politiko.
To vključevanje v okviru nacionalnih ukrepov za izvajanje akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic mora vedno potekati s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji ter brez poseganja v neodvisnost in raznolikost različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah.
1.6 Zaradi večje kompleksnosti teh izzivov EESO predlaga, naj se prednostno obravnavajo medsebojne povezave energetskega prehoda, trgov dela in regionalnega razvoja v okviru prenovljene (ekonomske, socialne in teritorialne) kohezijske politike.
Čeprav je povezava med energetsko politiko EU in trgom dela v regionalnem okviru pomembna za vse regije EU, so poseben primer regije pravičnega prehoda, kjer so zelo razširjeni tradicionalni viri energije, kar vpliva na povezane industrijske panoge.
Pri tem je treba upoštevati koristne kazalnike, kot je kazalnik potenciala razogljičenja za zaposlovanje.
EESO ponovno poudarja, da je za učinkovito uresničevanje ciljev podnebne politike in energetskega prehoda potrebna učinkovitejša uporaba mehanizma za pravični prehod ob upoštevanju hitrosti prehoda, ki je združljiva s položajem malih in velikih podjetij.
V skladu s temi pogoji je treba izvesti nove dopolnilne ukrepe na regionalni ravni, da bi ohranili čim večje število delovnih mest in zagotovili kakovost novih, vedno ob dejanskem oziroma učinkovitem vključevanju socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj ter subjektov socialnega gospodarstva.
Komisija bi morala spodbujati to večjo socialno razsežnost.
Vsi obravnavani ukrepi ali politike morajo biti vedno oblikovani tako, da upoštevajo značilnosti nacionalnih odnosov med delodajalci in delojemalci ter vloge, pristojnosti in avtonomijo socialnih partnerjev.
1.7 EESO poziva Komisijo, Parlament, države članice in regije EU, naj socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe bolj inovativno in učinkoviteje vključijo v oblikovanje in izvajanje politik energetskega prehoda z visoko dodano vrednostjo v smislu zaposlovanja in socialne zaščite, pa tudi v njihovo spremljanje in ocenjevanje.
Teritorialna neravnovesja na tem področju so se jasno pokazala v študijah primerov, opravljenih v zvezi s tem, zato EESO poziva Komisijo in države članice, naj s socialnim dialogom in ob sodelovanju socialnega gospodarstva sprejmejo ukrepe, ki bodo omogočili bolj teritorialno in socialno-ekonomsko uravnotežen razvoj.
Lahko bi na primer spodbujali postopke posvetovanja in po potrebi socialne dogovore za energetski prehod, ki bo pravičen z vidika gospodarske, zaposlitvene in socialne politike.
1.8 EESO meni, da je treba v sedanjih razmerah geopolitične krize okrepiti politike javnih in zasebnih naložb ter politike socialnih nadomestil zaradi negativnih vplivov te krize na konkurenčnost velikih, malih in srednjih podjetij v EU, pa tudi na najranljivejša gospodinjstva.
Med drugimi mehanizmi spodbuja uporabo načrta REPowerEU v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za stabilizacijo razmer na trgu in univerzalno oskrbo vseh prebivalcev EU z energijo.
Te potrebe in izredne razmere je treba obravnavati z več ukrepi gospodarskih in socialnih naložb (npr. s podporo za nadomestitev višjih stroškov poslovanja, zagotavljanjem sredstev za preprečevanje energetske revščine itd.), vendar brez zmanjševanja sprejetih ciljev glede razogljičenja, saj bi imele nove upočasnitve srednje- in dolgoročno več negativnih vplivov kot pospešitev njihovega uresničevanja.
1.9 EESO ocenjuje, da imajo tako velika kot mala in srednja podjetja pomembno vlogo pri uresničevanju cilja energetskega prehoda, saj morajo izpolniti zahtevne pogoje spodbujanja kakovostnih in trajnostnih delovnih mest in socialne zaščite ter nudenja univerzalnega dostopa do energetskih storitev (na primer s preprečevanjem energetske revščine).
EESO zaradi soočanja malih in srednjih podjetij z večjimi težavami kljub temu poziva k izboljšanju, pospešitvi in poenostavitvi programov za dostop teh podjetij do financiranja s storitvami podpore in stalnega spremljanja.