C 146/38
SL
Uradni list Evropske unije
27.4.2023
4.
Posebne ugotovitve 4.1 Komunalne odpadne vode so odsev družbe ter naših vzorcev proizvodnje in porabe.
So kompleksna mešanica gospodinjskih izpustov, odtokov z ulic in iz stavb ter industrijskih in drugih negospodinjskih odpadnih vod, ki jo je treba ustrezno očistiti, da ne bo ogrožala človekovega zdravja in okolja ali vplivala na kakovost voda, namenjenih rekreaciji.
Ena glavnih prednostnih nalog bi morali biti delovni pogoji ter zdravje in varnost delavcev, zaposlenih v sektorju komunalnih odpadnih voda.
4.2 Splošni cilj za leto 2040 z vmesnimi cilji določa jasno pot za čiščenje odpadnih voda za naslednji dve desetletji.
Vendar premalo vemo o tveganjih, ki jih za vodne organizme predstavlja mešanica kemikalij v površinskih vodah, od katerih številne izvirajo iz proizvodov, ki jih uporabljamo v naših domovih.
Poleg tega gradnja, vzdrževanje in delovanje naprav za zbiranje in čiščenje odpadnih voda povzročajo precejšnje finančne stroške in emisije toplogrednih plinov.
Pregledi in ocene ključnih delov direktiv o čiščenju komunalnih odpadnih voda in o blatu iz čistilnih naprav so priložnost za posodobitev in izboljšanje skladnosti v celotnem sektorju ter pripomorejo k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora.
4.3 Vse večji vzrok za skrb v družbi je protimikrobna odpornost, žarišče njenega širjenja pa so komunalne odpadne vode, najsi bodo prečiščene ali ne (4).
Protimikrobna odpornost se ne povečuje le zaradi prekomerne uporabe antibiotikov, temveč tudi zaradi drugih antimikrobičnih snovi, kot so fungicidi, protivirusna sredstva, sredstva proti parazitom ter nekatera razkužila in antiseptiki, vsi pa se uporabljajo v mestnem okolju, zlasti v bolnišnicah.
Združeni narodi v svojem poročilu svarijo, da bo do leta 2050 zaradi okužb, odpornih proti antibiotikom, umrlo predvidoma 10 milijonov ljudi letno, če ne bodo sprejeti ukrepi, kot je omejevanje pretirane rabe antimikrobičnih snovi (5).
4.4 Odvajanje urbanih padavinskih voda je ena glavnih poti, po kateri strupena, biološko nerazgradljiva in nova onesnaževala vstopijo v vodne ekosisteme, med njimi pa so plastični odpadki, ogljikovodiki, detergenti, hormoni, topila, patogeni, pesticidi, težke kovine in proizvedeni nanomateriali (6).
Mestni odtok se zaradi pomanjkljivega spremljanja kljub onesnaženosti pogosto obravnava kot čista deževnica in ni prečiščen pred izpustom v sprejemne vode.
To resno ogroža ekosisteme.
Opaža se na primer akutna smrtnost lososov, povezana s strupeno snovjo (6PPD-kinon) v avtomobilskih gumah (7).
4.5 Prelivi kanalizacij so žarišča mikroonesnaževal, protimikrobne odpornosti (8), mikroplastike in odpadkov, ki končajo v sprejemnih vodah.
Ogrožajo okolje in zdravje ljudi ter tudi turizem, ki je odvisen od čistih vod, namenjenih rekreaciji.
Breme deževnice za kanalizacijo je mogoče zmanjšati z uvedbo modro-zelenih rešitev, ki zadržujejo vodo in dopuščajo, da nato ponikne v tla; to so na primer zelene strehe, odstranitev neprepustnih površin in deževni vrtovi.
To niso le stroškovno učinkovit načini zadrževanja deževnice, temveč imajo številne dodatne koristi za mestno krajino, saj na primer zmanjšujejo tveganje poplav in toplotnih otokov ter povečujejo biotsko raznovrstnost in dobro počutje v mestih.
Prehod na učinkovitejše čiščenje odpadnih vod in krožno gospodarstvo zahteva spremembo regulativnih in institucionalnih pristopov, pa tudi načina, kako kot državljani dojemamo svojo individualno in skupinsko odgovornost do ravnanja z odpadnimi vodami.
4.6 EESO podpira uvedbo obveznih celovitih načrtov ravnanja s komunalnimi odpadnimi vodami s ciljem, da se zmanjšajo prelivi kanalizacije in onesnaževanje iz odvajanja urbanih padavinskih voda.
Čeprav se uvajajo z dobrim namenom, pa bi lahko postali samo prazen okvir, saj sta vsebina in cilj (zmanjšanje prelivanja kombinirane kanalizacijske vode na 1 % toka ob suhem vremenu) le informativni.
Ustrezno upravljanje deževnice je ključnega pomena ne le za
(4) (5) (6) (7) (8)
UNEP: How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic (Na zdravila odporni patogeni v vodi bi lahko povzročili novo pandemijo).
UNEP: Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance (Okoljska razsežnost protimikrobne odpornosti).
Lapointe in drugi: Sustainable strategies to treat urban runoff needed (Potrebujemo trajnostne strategije za čiščenje odvajanja urbanih padavinskih voda), Nature Sustainability 5, 2022, str.
366-369.
Tian in drugi, A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon (Vseprisotna kemikalija iz pnevmatik povzroča akutno smrtnost lososa vrste Oncorhynchus kisutch), Science, zvezek 371, 2021, str. 185–189.
EAWAG: Monitoring antibiotic resistance in wastewater (Spremljanje odpornosti proti antibiotikom v odpadnih vodah).