C 146/18
SL
Uradni list Evropske unije
27.4.2023
2.2 EESO je v številnih mnenjih (5), ki so še vedno aktualna, obravnaval spretnosti, kvalifikacije in zaposlovanje, spreminjajočo se naravo dela in razvoj vključujočega trga dela.
Namen tega mnenja je analizirati, katere vrste znanj in spretnosti bodo potrebni za prihodnje spremembe na trgu dela ter kako ohraniti zaposljivost in prispevati k povečanju produktivnosti, preučiti pa namerava tudi učinkovite strategije za izboljšanje razvoja delovne sile in zmanjšanje pomanjkanja delovne sile, tudi za MSP.
2.3 Strategije za razvoj znanj in spretnosti morajo biti del nacionalnih politik in načrtov za rast ter v sinergiji z industrijskimi raziskavami in gospodarskim razvojem.
Države članice bi morale spodbujati razvoj sektorjev z visoko dodano vrednostjo, pomagati delavcem in podjetjem pri obvladovanju sprememb ter slediti inovacijam na tehnološkem, digitalnem in zelenem področju.
Za to bodo potrebne dodatne naložbe v vire in načrtovanje sistema izobraževanja in usposabljanja, ki bo kos novim izzivom in bo lahko odpravil neusklajenost na trgu dela.
2.4 EESO meni, da je ohranjanje trajnostne zaposljivosti večplastno vprašanje, pri katerem so glavni izzivi povezani s spreminjajočo se naravo dela, delovnimi mesti in poklici, potrebo po uspešnem uveljavljanju pravice do vseživljenjskega učenja in razvoja, digitalizacijo, vse večjo vlogo človeškega potenciala in produktivnosti dela, spremembami v organizaciji dela, demografskimi spremembami in potrebo po novih vzorcih usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja s prilagodljivim delovnim časom ter s spodbujanjem politik aktivnega staranja (6).
Potrebno je spodbudno okolje, da bodo ljudje ne glede na to, v katerem življenjskem obdobju so, razumeli in se dobro zavedali pomena usposabljanja za svoje poklicno življenje, da bodo sposobni izkoristiti vse priložnosti za vseživljenjsko učenje in bodo za to motivirani.
V tem okviru je sposobnost ohranjanja zaposlitve neposredno povezana z odnosom do novih znanj in spretnosti, ki so v skladu z dinamiko trga dela, in sposobnostjo njihovega razvijanja.
2.5 Socialni partnerji so ključni akterji pri razvoju in ohranjanju znanj in spretnosti, pomembnih za zaposljivost.
So v najboljšem položaju, da podprejo zbliževanje med ambicijami zaposlenega v njegovi poklicni karieri in potrebami podjetja po znanjih in spretnostih.
Vloga, ki jo lahko odigrajo zlasti v trdni in učinkoviti strukturi kolektivnih pogajanj, je bistvena v procesu priznavanja znanj in spretnosti.
EESO meni, da je treba za izboljšanje splošnih rezultatov na trgih dela okrepiti usklajevanje med izobraževalnimi sistemi, sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za zaposlovanje s politikami za razvoj inovacij, industrijo, trgovino in tehnologijo ter makroekonomskimi politikami.
To bi lahko bilo zlasti učinkovito na lokalni ravni.
2.6 Spremembe v naravi dela vodijo tudi v razvoj novih in prožnih oblik delovnih razmerij in nestandardnih modelov zaposlitve, ki spreminjajo strukturo evropskega trga dela.
Ustrezno zaščitene nove oblike dela lahko ljudem ponudijo nove priložnosti za podjetništvo, različne vire dohodkov ter dostop do poklicev in dejavnosti, ki jim prej niso bili na voljo.
Po drugi strani pa bi morale tudi nove oblike dela zagotavljati dostop do socialne zaščite, saj je to neposredno povezano s finančno vzdržnostjo sistemov socialne zaščite.
Za ohranjanje zaposljivosti v teh pogojih je potrebno ustrezno pravno
(5)
(6)
Študija opazovalne skupine za trg dela z naslovom The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees (Delo prihodnosti: skrb za vseživljenjsko učenje in usposabljanje zaposlenih), 2022; mnenja EESO Prihodnost dela – pridobivanje ustreznega znanja in spretnosti za izpolnitev potreb delovnih mest v prihodnosti, 2017; Trajnostno financiranje vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile, 2019; Spreminjajoči se svet dela in dolga življenjska doba/staranje prebivalstva – Pogoji za aktivno udeležbo starejših delavcev v novem svetu dela, 2019; Digitalizacija, umetna inteligenca in pravičnost – Kako okrepiti položaj EU v globalni tekmi za prihodnja znanja in spretnosti ter hkrati zagotoviti socialno vključenost, 2019; Poklicno usposabljanje: učinkovitost sistemov za predvidevanje in usklajevanje znanj in spretnosti s potrebami trga dela ter vloga socialnih partnerjev in različnih deležnikov, 2020; Predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, 2020; Kako z vidika vseživljenjskega učenja na podlagi izobraževanja in usposabljanja spodbujati znanja in spretnosti, ki jih Evropa potrebuje za pravičnejšo, bolj povezano, bolj trajnostno, bolj digitalno in odpornejšo družbo, 2020; Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo, 2020; Industrijski ekosistemi, strateška avtonomija in blaginja, 2021; Kombinirano učenje, 2021; Sveženj o visokošolskem izobraževanju, 2022 itd.
https://www.eurofound.europa.eu/sl/node/91839 http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf