27.4.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 146/5
1.4.
CESE își exprimă totuși profunda îngrijorare cu privire la efectele negative economice, profesionale și sociale grave pe care le generează tranziția energetică pe termen scurt și mediu, și care sunt agravate de actuala criză provocată de războiul din Ucraina și de situația economică (inflație ridicată).
Creșterea prețului energiei a afectat gospodăriile cele mai vulnerabile, precum și numeroase întreprinderi din întreaga UE.
Facturile mari la energie determină costuri mai mari pentru întreprinderi și au impact la nivelul producției și al locurilor de muncă ale acestora, obligându-le să elaboreze planuri de restructurare.
Aceasta demonstrează că politica energetică și schimbările acesteia sunt elemente substanțiale pentru ajustarea și echilibrarea actorilor de pe piața forței de muncă – angajații, precum și angajatorii.
Prin urmare, piața energiei trebuie să fie stabilizată foarte curând și viitorul său trebuie gestionat prin intermediul noilor norme care ar trebui să integreze tranziția verde și digitală, reziliența și competitivitatea.
1.5.
Pentru a corecta sau pentru a atenua aceste efecte negative ale tranziției energetice în contextul actual al noilor situații de urgență, CESE propune ca statele membre să analizeze moduri adecvate pentru ca în cadrele de reglementare și în politicile de mediu și energetice să se includă într-o mai mare măsură politicile privind piața muncii (stimulente pentru locuri de muncă sustenabile de calitate ca valoare adăugată a tranziției energetice; fonduri pentru repartizarea costurilor proceselor de restructurare, temporară sau definitivă; programe de recalificare profesională pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională într-o economie decarbonizată etc.), precum și politicile de bunăstare socială (garanții privind accesul universal la serviciile energetice, facilitarea accesului la un venit de înlocuire și la un venit minim adecvat etc.).
În cadrul măsurilor naționale de punere în aplicare a planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, această integrare trebuie realizată întotdeauna prin intermediul dialogului social și al negocierii colective, fără a aduce atingere autonomiei și diversității diferitelor sisteme de relații de muncă din fiecare stat.
1.6.
Având în vedere gradul mai ridicat de complexitate a acestor provocări, CESE propune să se acorde prioritate interconexiunilor dintre aspectele legate de tranziția energetică, piețele muncii și dezvoltarea regională, în cadrul unei politici de coeziune (economică, socială și teritorială) reînnoite.
Deși relația dintre politica energetică a UE și piața forței de muncă într-un context regional este relevantă pentru toate regiunile UE, un caz specific poate fi găsit în regiunile aflate în procesul de tranziție justă, care au un mediu energetic convențional puternic, cu impact asupra conectării sectoarelor industriale.
În acest scop, ar trebui să se ia în considerare indicatori utili, cum ar fi cel referitor la potențialul de ocupare a forței de muncă generat de decarbonizare (DEP).
Dacă se dorește îndeplinirea în mod eficace a obiectivelor politicii climatice și ale tranziției energetice, CESE își reafirmă convingerea cu privire la necesitatea atât a unei utilizări mai eficiente a Mecanismului pentru o tranziție justă, ținând seama de un ritm care să fie compatibil cu situația întreprinderilor mici și mari.
În aceste condiții este necesar să se desfășoare noi acțiuni complementare la nivel regional, pentru a păstra cel mai mare număr posibil de locuri de muncă și pentru a garanta că noile locuri de muncă sunt de bună calitate, întotdeauna implicând în mod real sau efectiv partenerii sociali prin intermediul dialogului social și al negocierilor colective, precum și entitățile din economia socială.
Comisia trebuie să promoveze această consolidare a dimensiunii sociale.
Orice măsuri sau politici avute în vedere trebuie întotdeauna formulate într-un mod care să respecte caracteristicile sistemelor naționale de relații de muncă, precum și rolurile, competențele și autonomia partenerilor sociali.
1.7.
CESE invită Comisia și Parlamentul, statele membre și regiunile UE să implice partenerii sociali și alte organizații ale societății civile, într-un mod mai inovator și mai eficace, în proiectarea și în punerea în aplicare a politicilor referitoare la tranziția energetică, cu valoare adăugată ridicată în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și protecția socială, precum și în monitorizarea și evaluarea acestora.
Dezechilibrele teritoriale din acest domeniu au fost evidențiate în studiile de caz realizate în acest sens, motiv pentru care Comisia și statele sunt invitate să adopte, pe baza dialogului social și a participării entităților din economia socială, măsuri care să faciliteze o dezvoltare mai echilibrată din punct de vedere teritorial și socioeconomic.
De exemplu, pot fi promovate procesele de concertare și, după caz, pactele sociale, pentru a garanta o tranziție energetică justă din punct de vedere economic, profesional și social.
1.8.
CESE consideră că este necesar să se consolideze politicile de investiții, atât publice cât și private, precum și politicile de compensare socială, în situația actuală generată de criza geopolitică, având în vedere efectele negative asupra competitivității întreprinderilor mari din UE și a IMM-urilor, precum și asupra celor mai vulnerabile gospodării.
Se încurajează utilizarea, printre alte mecanisme, a planului REPowerEU, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), pentru a stabiliza condițiile de piață și pentru a garanta furnizarea serviciului universal către cetățenii europeni.
Această necesitate și această urgență trebuie abordate prin mai multe măsuri de investiții economice și sociale (de exemplu, sprijin pentru compensarea costurilor mai mari ale întreprinderilor, garantarea resurselor pentru prevenirea sărăciei energetice etc.), dar fără a reduce obiectivele de decarbonizare adoptate, deoarece o nouă încetinire ar avea mai multe efecte negative decât accelerarea, pe termen mediu și lung.
1.9.
CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin condiții exigente legate de promovarea locurilor de muncă sustenabile de calitate și a protecției sociale, precum și de garantarea accesului universal la serviciile energetice (de exemplu, prin prevenirea sărăciei energetice).
Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu.