27.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 146/5
1.4.
Tomēr EESK ir ļoti nobažījusies par enerģētikas pārkārtošanas nopietnajām īstermiņa un vidējā termiņa negatīvajām sekām ekonomikas, nodarbinātības un sociālajā jomā, ko vēl vairāk pastiprina pašreizējā Ukrainā notiekošā kara krīze un stāvoklis ekonomikā (augsta inflācija).
Pieaugošās enerģijas cenas ir skārušas visneaizsargātākās mājsaimniecības, kā arī daudzus uzņēmumus visā ES.
Lielie enerģijas rēķini palielina izmaksas uzņēmumiem un ietekmē to ražošanas un nodarbinātības līmeni, jo tiem nākas īstenot pārstrukturēšanas plānus.
Tas uzskatāmi parāda, ka enerģētikas politika un tās izmaiņas ir ļoti nozīmīgas saistībā ar darba tirgus dalībnieku – darba ņēmēju un darba devēju – pielāgošanos un savstarpējo līdzsvaru.
Tādēļ enerģijas tirgus ir nekavējoties jāstabilizē un tā nākotne jāpārvalda, izmantojot jaunos noteikumus, ar kuriem būtu savstarpēji jāintegrē divkāršā – zaļā un digitālā – pārkārtošanās, noturība un konkurētspēja.
1.5.
Lai koriģētu vai mazinātu enerģētikas pārkārtošanas negatīvās sekas pašreizējos jaunu ārkārtas situāciju apstākļos, EESK ierosina, lai dalībvalstis apsver piemērus veidus, kā darba tirgus politikas pasākumus labāk integrēt normatīvajos aktos un vides un enerģētikas politikā (ilgtspējīgi kvalitatīvas nodarbinātības stimuli kā enerģētikas pārkārtošanas pievienotā vērtība; fondi pagaidu vai galīgas pārstrukturēšanas procesu izmaksu sadalei; profesionālās pārkvalificēšanās programmas nodarbināmības uzlabošanai dekarbonizētā ekonomikā u. c.), kā arī sociālās labklājības politikā (garantēt energopakalpo­ jumu vispārēju pieejamību, nodrošināt piekļuvi aizstājienākumiem un pienācīgam ienākumu minimumam utt.).
Šāda integrācija kā daļa no valstu pasākumiem Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna īstenošanai vienmēr būtu jāīsteno ar sociālā dialoga un koplīguma sarunu palīdzību, neskarot katras valsts dažādo darba attiecību sistēmu autonomiju un daudzveidību.
1.6.
Ņemot vērā šo uzdevumu lielo sarežģītību, EESK ierosina atjauninātajā (ekonomiskās, sociālās un teritoriālās) kohēzijas politikā par prioritāti izvirzīt enerģētikas pārkārtošanas, darba tirgu un reģionālās attīstības jautājumu savstarpējo saikni.
Lai gan saikne starp ES enerģētikas politiku un reģionālo darba tirgu izpaužas visos ES reģionos, īpašs gadījums ir Taisnīgas pārkārtošanās reģioni, kuros līdz šim ir tikusi stabili izmantota tradicionālas izcelsmes enerģija, kas ietekmē saistītās nozares.
Šajā nolūkā būtu jāņem vērā noderīgi rādītāji, piemēram, saistībā ar dekarbonizētu darbvietu potenciālu.
Lai efektīvi sasniegtu klimata politikas un enerģētikas pārkārtošanas mērķus, EESK atkārtoti pauž pārliecību, ka efektīvāk ir jāizmanto Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms, ņemot vērā tempu, kas būtu saderīgs gan ar mazo, gan lielo uzņēmumu situāciju.
Šādos apstākļos jāveic jaunas papildu darbības reģionālā līmenī, lai saglabātu pēc iespējas vairāk darbvietu un nodrošinātu, ka jaunizveidotās darbvietas ir kvalitatīvas, turklāt vienmēr reāli un efektīvi īstenojot sociālo dialogu un koplīguma sarunas, kā arī iesaistot sociālās ekonomikas struktūras.
Komisijai būtu jāveicina šāda spēcīgāka sociālā dimensija.
Visiem apsvērtajiem pasākumiem un rīcībpolitikām vienmēr jābūt formulētiem tā, lai tiktu respektētas valstu sociālo partneru attiecību sistēmu īpatnības, kā arī sociālo partneru loma, kompetence un autonomija.
1.7.
EESK aicina Komisiju, Parlamentu, dalībvalstis un ES reģionus inovatīvāk un efektīvāk iesaistīt sociālos partnerus un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas tādu enerģētikas pārkārtošanas politiku izstrādē un īstenošanā, kurām nodarbinātības un sociālās aizsardzības ziņā ir augsta pievienotā vērtība, kā arī šo politiku uzraudzībā un novērtēšanā.
Tā kā attiecīgajos pētījumos par konkrētiem gadījumiem ir apstiprinātas teritoriālās atšķirības šajā jomā, Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas ar sociālo dialogu un sociālās ekonomikas iesaisti īstenot pasākumus, kas veicinātu līdzsvarotāku teritoriālo un sociāli ekonomisko attīstību.
Lai garantētu ekonomiskā, nodarbinātības un sociālajā ziņā taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, varētu, piemēram, veicināt konsultāciju procesus un, attiecīgā gadījumā, sociālos līgumus.
1.8.
Ņemot vērā negatīvo ietekmi uz lielo ES uzņēmumu un MVU konkurētspēju, kā arī uz neaizsargātākajām mājsaimniecībām, EESK uzskata, ka pašreizējā ģeopolitiskajā krīzē ir jāstiprina gan publisko, gan privāto ieguldījumu politika, kā arī sociālās kompensācijas politika.
Lai stabilizētu tirgus apstākļus un nodrošinātu vispārēju Eiropas iedzīvotāju apgādi, tiek mudināts līdztekus citiem mehānismiem izmantot REPowerEU plānu Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) ietvaros.
Šādas vajadzības un steidzamības dēļ ir jāparedz vairāk ekonomisko un sociālo ieguldījumu pasākumu (piemēram, atbalsts augstāku uzņēmējdarbības izmaksu kompensēšanai, ienākumu garantēšana enerģētiskās nabadzības novēršanai utt.), taču nemazinot izvirzītos dekarbonizācijas mērķus, jo turpmākais dekarbonizācijas palēninājums radītu negatīvākas sekas nekā tās paātrināšana vidējā termiņā un ilgtermiņā.
1.9.
EESK uzskata, ka gan lielajiem uzņēmumiem, gan MVU ir svarīga funkcija enerģētikas pārkārtošanas mērķa sasniegšanā, ko īsteno, izvirzot stingrus nosacījumus ilgtspējīgas un kvalitatīvas nodarbinātības un sociālās aizsardzības veicināšanai, kā arī nodrošinot vispārēju energopakalpojumu pieejamību (piemēram, novēršot enerģētisko nabadzību).
Lai pārvarētu lielākās grūtības, ar kurām saskaras MVU, EESK aicina uzlabot MVU piekļuvi finansējumam, paātrinot un vienkāršojot programmas, paredzot pastāvīgus atbalsta pakalpojumus un palīdzību.