27.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 146/57
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Tā kā neto primāro izdevumu plāni ir ierosināti kā galvenais novērtēšanas parametrs, EESK uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri un pārredzami primāro izdevumu aprēķināšanas noteikumi.
Tāpēc diskrecionāriem ieņēmumu pasākumiem, kā arī cikliskiem bezdarba izdevumiem ir jābūt objektīvi un skaidri definētiem un par tiem ir jāvienojas visām dalībvalstīm.
4.2.
Lai gan cikliskā bezdarba izdevumu izslēgšana no izdevumu plāniem var būt saprotama, tā nedrīkst kavēt dalībvalstis risināt jebkādas vajadzības uzlabot darba tirgus darbību, lai samazinātu strukturālo bezdarbu, jo šādas izmaksas, pat ja tās netiek izslēgtas, var būtiski palielināt izaugsmi un nodarbinātību vidējā termiņā, tādējādi uzlabojot parāda atmaksājamību.
Vienlaikus ir jāveicina labi vidēja termiņa darba apstākļi.
Ir svarīgi, lai noteikumi būtu skaidri un stingri, nodrošinot, ka dalībvalstis neizmanto nekādu “radošu grāmatvedību”.
4.3.
EESK atzinīgi vērtē to, ka publisko ieguldījumu kvalitātes un kvantitātes paaugstināšana ir minēta kā faktors, kas jāņem vērā parāda atmaksājamības nodrošināšanas procesā.
EESK atzinīgi vērtē arī korekciju virzības pagarināšanu, ko var piešķirt uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ja dalībvalstis savos plānos iestrādā reformu un ieguldījumu kopumu, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi un parāda atmaksājamību.
4.4.
Lai sasniegtu ES mērķrādītājus klimata jomā, ir pilnībā jāpārskata kapitāls un jāpaplašina publiskie un privātie ieguldījumi.
Iepriekš EESK ir aicinājusi ieviest “zelta likumu” attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem, lai nodrošinātu, ka tiek novērsta milzīgā ieguldījumu nepietiekamība.
Tas nav iekļauts Komisijas priekšlikumā.
Taču Komisijas priekšlikums ietver svarīgus elementus publisko ieguldījumu stiprināšanai.
Tomēr nav faktiski iespējams kvantitatīvi noteikt publiskos ieguldījumus, kas tiks radīti, jo daudz kas būs atkarīgs no Komisijas un dalībvalstu sarunām par fiskāli strukturālajiem plāniem.
Tāpēc EESK uzsver, ka varētu būt vajadzīgas turpmākas iniciatīvas, lai nodrošinātu, ka zaļās pārkārtošanās un sociālās kohēzijas vajadzībām tiek mobilizēts pietiekams privātais un publiskais kapitāls.
4.5.
Ņemot vērā Eiropas Komisijas ierosināto pieeju, kas ir balstīta uz risku, parāda atmaksājamības analīze būs būtiski svarīga turpmākajā ES ekonomikas pārvaldības sistēmā.
EESK norāda, ka parāda atmaksājamības analīzes precizēšana, tostarp tas, vai analīzē ir vai nav iekļauti ar klimatu saistītie riski, ir ļoti politisks jautājums un būtu rūpīgi jāapspriež ar kompetentajām ieinteresētajām personām.
Par parāda atmaksājamības analīzes galīgajiem parametriem ir jālemj demokrātiskā un pārredzamā veidā.
Neatkarīgām fiskālajām iestādēm varētu būt svarīga loma pamatā esošo pieņēmumu piemērotības novērtēšanā, piedaloties debatēs un sniedzot informāciju valstu parlamentiem.
4.6.
Lai nodrošinātu pārredzamību un veicinātu vidēja termiņa fiskālo strukturālo plānu īstenošanas efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm ir jāiesniedz gada progresa ziņojumi un detalizēti jāizklāsta reformu un ieguldījumu īstenošanas statuss.
Šiem ziņojumiem un novērtējumiem, ko Komisija un Padome veic saistībā ar ikgadējo uzraudzību, vajadzētu būt publiski pieejamiem.
4.7.
EESK uzskata, ka makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā (MNNP) paredzētā pastiprinātā uzmanība, kas pievērsta ar plūsmu saistītajiem mainīgajiem lielumiem, ir jāprecizē un jāizsaka skaitļos nākamajos ekonomikas pārvaldības reformas posmos, padarot to simetrisku, operatīvu un pārredzamu.
4.8.
EESK uzsver, ka ir svarīgi izveidot un izstrādāt piemērotu procesu nelīdzsvarotības sākotnējai izvērtēšanai brīdināšanas mehānisma ziņojumā (BMZ) un noteikt, vai padziļinātajos pārskatos pastāv nelīdzsvarotība.
Ieteikumi būtu jāizvērtē, ņemot vērā Eiropas izaugsmes virzītājspēkus un to ietekmi uz ekonomikas attīstību.
Ir detalizēti jāizklāsta, kāpēc ir nepieciešama tālredzīgāka uzraudzība, lai ātri atklātu un novērstu radušos nelīdzsvarotību.
4.9.
EESK uzsver, cik svarīgi ir stingri noteikumi, kas spēj darboties mainīgos ekonomikas apstākļos, un ka dalībvalstīm ir jāuzņemas saistības un atbildība.
Lai visā ES palielinātu ieguldījumus un produktivitātes līmeni, nedrīkst kavēt fiskālās sistēmas reformu.