C 146/38
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.4.2023.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Komunālie notekūdeņi liecina par mūsu sabiedrības radīto ietekmi un patēriņa un ražošanas modeļiem.
Tie ietver mājsaimniecību, ielu noteču, ēku, rūpniecības un citu ārpussadzīves notekūdeņu kompleksu kopumu, ko ir nepieciešams pienācīgi attīrīt, lai tas neradītu cilvēku veselības un vides apdraudējumu un neietekmētu rekreācijas ūdeņus.
Komunālo notekūdeņu sistēmā iesaistīto darba ņēmēju darba apstākļiem un veselībai un drošībai vajadzētu būt svarīgai prioritātei.
4.2.
Vispārējais 2040. gadam noteiktais mērķis un starpposma mērķi veido skaidru notekūdeņu attīrīšanas plānu nākamajiem divdesmit gadiem.
Tomēr mēs pilnībā neizprotam, kādu apdraudējumu ūdens organismiem rada ķīmisku vielu maisījumi virszemes ūdeņos, un daudzas no šīm ķīmiskajām vielām nāk no produktiem, kas tiek izmantoti mūsu mājās.
Turklāt notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas iekārtu būvniecība, uzturēšana un darbība rada lielus izdevumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas svarīgāko nodaļu un Notekūdeņu dūņu direktīvas pārskatīšana un izvērtēšana dod iespēju modernizēt visu nozari, uzlabot tajā saskaņotību un veicināt Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu.
4.3.
Antimikrobiālā rezistence arvien vairāk satrauc sabiedrību, un komunālie notekūdeņi – attīrīti un neattīrīti – ir viens no tās izplatīšanās avotiem (4).
Antimikrobiālo rezistences iemesls ir ne tikai pārmērīgi liels antibiotiku patēriņš, bet arī citi pretmikrobu līdzekļi, piemēram, fungicīdi, pretvīrusu vielas, paraziticīdi, kā arī daži dezinfekcijas līdzekļi un antiseptiskie līdzekļi, kas visi tiek izmantoti pilsētu vidē, īpaši slimnīcās.
ANO ziņojumā brīdināts: ja nekas netiks darīts, lai samazinātu pārmērīgu antimikrobiālo vielu izmantošanu, antibiotiku rezistences dēļ infekciju gadījumā līdz 2050. gadam katru gadu varētu iet bojā 10 miljoni cilvēku (5).
4.4.
Galvenokārt ar urbānās noteces ūdeņiem ūdens ekosistēmās nokļūst toksiski, bioloģiski nenoārdāmi un potenciāli problemātiski piesārņotāji.
To vidū ir plastmasas lauskas, ogļūdeņraži, mazgāšanas līdzekļi, hormoni, šķīdinātāji, patogēni, pesticīdi, smagie metāli un ar inženierijas paņēmieniem iegūti nanomateriāli (6).
Lai gan urbānās noteces ūdeņi ir piesārņoti, bieži vien tie tiek uzskatīti par tīru lietusūdeni, jo trūkst uzraudzības, un pirms nonākšanas saņēmējos ūdeņos netiek attīrīti.
Tas rada smagu apdraudējumu ekosistēmām; piemēram, ir konstatēts, ka spēcīgu mirstību lašu vidū izraisa toksiskā viela (6PPD-hinons), kuru satur autoriepas (7).
4.5.
Kopsistēmu pārplūdes ir viens no avotiem, kas rada mikropiesārņotāju emisiju, antimikrobiālo rezistenci (8), mikroplastmasas piesārņojumu un atkritumu nonākšanu saņēmējos ūdeņos.
Tās apdraud vidi un cilvēku veselību, kā arī tūrisma nozari, kas ir atkarīga no tīriem rekreācijas ūdeņiem.
Lietusūdeņu nonākšanu kopsistēmas iespējams samazināt ar tādu zilo un zaļo risinājumu palīdzību, kas aiztur lietusūdeni un ļauj tam iesūkties zemē.
Tādi ir zaļie jumti, ūdens necaurlaidīgu pārklājumu likvidēšana un lietus dārzi.
Tie ir ne tikai izmaksu ziņā efektīvi līdzekļi lietus ūdens aizturēšanai, bet daudzējādā ziņā labvēlīgi ietekmē arī pilsētas ainavu, tostarp samazina plūdu risku, mazina karstuma salas un palielina biodaudzveidību un labbūtību pilsētā.
Lai pārietu uz efektīvāku notekūdeņu attīrīšanu un aprites ekonomiku, ir nepieciešams mainīt ne tikai regulējuma un institucionālo pieeju, bet ir jāmainās arī mūsu kā iedzīvotāju attieksmei pret savu individuālo un kolektīvo atbildību par sadzīves notekūdeņu pārvaldību.
4.6.
EESK atbalsta obligātu integrētas komunālo notekūdeņu attīrīšanas plānu ieviešanu ar mērķi samazināt kopsistēmu pārplūdes un piesārņojumu no urbānās noteces ūdeņiem.
Tomēr, lai gan komunālo notekūdeņu pārvaldības plānu iecere ir laba, tie var netikt realizēti, jo to saturs un mērķi (kopējās kopsistēmu pārplūdes samazināt līdz 1 % no plūsmas, kāda ir sausā laikā) ir tikai orientējoši.
Kārtīga lietusūdeņu apsaimniekošana ir ļoti svarīga ne vien tāpēc, ka nepieciešams novērst
(4) (5) (6) (7) (8)
UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic (Kā pret zālēm rezistenti ūdenī esoši patogēni varētu izraisīt jaunu pandēmiju).
UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance (Antimikrobiālās rezistences vides dimensija).
Lapointe un citi, Sustainable strategies to treat urban runoff needed (Nepieciešamas ilgtspējīgas stratēģijas urbānās noteces ūdeņu problēmas risināšanai, Nature Sustainability 5, 2022, 366.–369. lpp.
Tian un citi, A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon (Visuresošā riepu gumija – atvasināta ķīmiskā viela izraisa spēcīgu mirstību sudrablašu populācijā), Science, Nr. 371, 2021. g., 185.–189. lpp.
EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater (Antibiotiku rezistences uzraudzība notekūdeņos).